Title: Læreplan VGO Norsk For Elevar Med Samisk
Last saved by: kak
Company: Utdanningsdirektoratet

19

Læreplan  for  vidaregåande  opplæring

Norsk for elevar med samisk 

Felles allment fag for alle studieretningar

Oslo, februar 1995
Kyrkje-, utdannings- og forskingsdepartementet

Forord

Læreplanverket for vidaregåande opplæring omfattar all opplæring under

	lov om vidaregående opplæring
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket er samansett av to delar:

1	Læreplan, generell del, for grunnskole, vidaregåande opplæring og vaksenopplæring
	Generell del fastset overordna mål og retningslinjer for den samla verksemda i grunnskole og vidaregåande opplæring

2	Læreplanar for vidaregåande opplæring

Denne læreplanen omfattar det felles allmenne faget norsk for elevar med samisk for grunnkurs og vidaregåande kurs I i yrkesfaglege studieretningar og for grunnkurs, vidaregåande kurs I og II i dei andre studieretningane. Han skal gjelde for dei elevane som har hatt samisk som første- eller andrespråk i grunnskolen.

Denne planen skal gå inn som ein del av læreplanane for dei ulike opplæringsløpa. Ein må også sjå han i samanheng med læreplanane i samisk. Når læreplanane for alle utdanningsløpa er klare, vil dei enkelte delane bli sette saman til éin læreplan for kvart utdanningsløp. Det vil innebere at ein må gjere enkelte justeringar i kapittel 1 og i vedlegga. I samband med desse justeringane vil ein også vurdere om det er element i læreplanane som overlappar kvarandre. Før den endelege planen ligg føre, vil han bli språkleg gjennomgått. Metodiske rettleiingar og annan informasjon om vidaregåande opplæring vil bli utgitt separat. 

Departementet reknar med at skolane gjennom ein overgangsperiode på fem år frå 01.08.94  skaffar seg nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringa.
 
Denne læreplanen er mellombels fastsett inntil dei endelege læreplanane for dei enkelte utdanningsløpa i studieretningane er klare.

Kyrkje-, utdannings- og forskingsdepartementet, 7. februar 1995

Innhald

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1		Innleiing	1
1.2		Oppbygginga av læreplanen	4

Kapittel 2:	Mål og hovudmoment	5
2.1		Felles mål for modul 1 og 2	5
2.2		Modul 1  Grunnkurs for yrkesfaglege studieretningar	6
2.3		Modul  2  Vidaregåande kurs I for yrkesfaglege studieretningar	8
2.4		Felles mål for modul 1, 2, 3 og 4	11
2.5		Modul 1 og 2  Grunnkurs for studieretningane for allmenne, 
		økonomiske og administrative fag, musikk, dans og drama og idrettsfag	12
2.6		Modul 3  Vidaregåande kurs I for studieretningane for allmenne, 
		økonomiske og administrative fag, musikk, dans og drama og idrettsfag	15
2.7		Modul 4  Vidaregåande kurs II for studieretningane for allmenne, 
		økonomiske og administrative fag, musikk, dans og drama og idrettsfag	18

Kapittel 3:	Vurdering	21
3.1		Kvifor vurdering?	21
3.2		Kva skal vurderast?	21
3.3		Korleis skal ein vurdere?	21
3.4		Spesielle forhold	22

Vedlegg 1
Timetal og modular	23

Vedlegg 2
Vurdering i norsk for elevar med samisk	24

Kapittel 1:	Generell informasjon 

1.1	Innleiing 

Historikk
Den første norskopplæringa her i landet var på 1700-talet knytt til konfirmasjonsundervisninga, mens norskfaget i moderne meining, med norsk kultur, litteratur og språk i sentrum, voks fram i folkeskolen kort etter 1850. I middelskolen og gymnaset fekk norskfaget først eit gjennombrot ved reforma i 1896, og det var ikkje minst det moderne norske nasjonale gjennombrotet i littera-turen og innføringa av Nordahl Rolfsens lesebok i folkeskolen som opna vegen for det nye norskfaget. Formidling av norsk kultur og nasjonal fellesskapskjensle var hovudmålet for faget.

Også innanfor yrkesfagleg utdanning har norskfaget lange tradisjonar, og undervisninga var gjerne knytt nær opp til yrkesfaget og etter kvart også til samfunnskunnskap. Om undervisninga i fagskolar heiter det i ei innstilling frå Kyrkje- og undervisningsdepartementet i 1919: "Det skal ikke bare være fortsettelsesskolens oppgave å utdanne duelige arbeidsmennesker og dyktige samfunnsborgere, men også gode mennesker. Hertil er morsmålet uundværlig."

Synet på kva som er viktig å lære i norskfaget, har endra seg noko opp igjennom tidene. Etter læreplanane frå 1899 skulle middelskole-elevane mellom anna lære å lese "tydelig og udtryks-fuldt"  både på landsmålet og "det almindelige Bogmaal". Gymnaselevane skulle ha gjennomgått og kunne gjere greie for eit utval av litteraturen som var skriven på gammalnorsk, landsmål og "det almindelige Bogmaal". Dei fekk opplæring i litterære emne, og frå 1906 av måtte dei skrive to stilar til examen artium, éin på hovudmålet og éin på sidemålet. I endringane av læreplanane frå 1910 og 1920 vart det lagt vekt på "at gi eleven et saa fyldig kjendskap som mulig til vort kulturliv i forskjellige tider, saaledes som dette aabenbarer seg i litteraturen" og å "bringe elevene til at forstaa hvad gavn og glæde der kan oppnaaes ved en læsning som gir sig tid til at dvæle ved innhold og form". Først i 1930-åra vart det understreka at norsk var "skolens centrale fag" (plankomiteen 1939), og at faget også hadde til oppgåve å orientere elevane i tilværet. 
I tida etter den andre verdskrigen voks det fram eit større medvit om korleis elevane gjennom å utvikle eit rikare språk også utvikla seg sjølv og samstundes fekk eit meir medvite forhold til omverda.

Lese- og skriveopplæring på samisk tok til på 1700-talet og var knytt til kristninga av samane. Språkopplæringa kom i andre rekkje. Frå 1850 vart samisk språk og kultur sett under hardt press fordi norsk nasjonalisme og norsk nasjonsbygging kravde at alle som budde i landet, skulle lære norsk og bli norske. Samane her i landet vart meir og meir tospråklege med eitt heimespråk, samisk, og eitt språk som dei måtte bruke i skolen og i storsamfunnet elles, norsk. Denne to-språklege situasjonen hadde vore positiv om samisk og norsk hadde hatt lik status, men slik var det ikkje. Sidan samisk ikkje kunne brukast i det offentlege livet, vart språket sett på som mindreverdig, også mellom samar. Enkelte stader førte denne språklege og kulturelle under-trykkinga til at samane miste samisk som morsmål. 

Frå 1964 vart det råd å velje samisk som sidemål i gymnaset, men først då samisk gymnas vart oppretta i 1969, fekk elevane undervisning i samisk. Dette har auka interessa for samisk som morsmål og i stor grad også vore med på å auke statusen for samisk som eit moderne bruks-språk.
Samelova frå 1992 slår fast at folk som arbeider i samiske kjerneområde, skal kunne bruke både samisk og norsk. Dette stiller særlege krav til dei elevane som skal ha opplæring i norsk etter denne læreplanen og etter læreplanane i samisk. Desse faga må bli sentrale fag som skal utvikle evna til å skjøne, lese, skrive, samtale, drøfte og tenkje, men også kulturfag som skal skape medvit om dei fleirkulturelle røtene våre og kveikje kunnskapen om, interessa for og gleda ved språk og litteratur. 

Innhald og mål for faget norsk for elevar med samisk
Norsk for elevar med samisk er eit grunnleggjande fag i allmenndanninga. Ikkje berre har det stor eigenverdi, men det grip også over i dei andre faga. Vi tenkjer gjennom språket, og det å meistre norsk er ein føresetnad for å kunne formulere tankar og kjensler, og det er grunnlaget for all læring. Det er også noko av grunnlaget for å kunne utvikle personleg og kulturell identi-tet, etisk og estetisk sans og evna til å orientere seg i det norske storsamfunnet. Gjennom 
faget skal elevane få kunnskap om norsk litteratur og kultur, om språk og samfunn, om liv og arbeid, om kulturtradisjonar og massemedier. Dei skal kunne sjå linjene i utviklinga og også få syn for korleis norsk kultur inngår i ein større kulturfellesskap.

Faget er eit språk- og tekstfag som omfattar kunnskap om språket som system og språket i funksjon gjennom skriftlege og munnlege tekstformer som er og har vore vanlege i norsk kultur. Dette gjer at faget blir svært omfattande med rom for mange ulike aktivitetar og eit vidt tekst-materiale. Ein del mål må også gjennomgåast i samisk. Føremålet er at elevane skal lære av og om språk og litteratur i eit samspel mellom kunnskapsstoffet, tekstmaterialet og arbeidsmåtane i faget. Faget må i størst mogleg grad framstå som ein heilskap for elevane, og det må også vere knytt til studieretninga som elevane går på. Elevane skal gjennom opplæringa i norsk og samisk bli reelt tospråklege.

Fagintegrering
Faget har ein klar eigenverdi, men har også ein viktig reiskaps- og støttefunksjon for andre fag. Fagintegrering og tverrfagleg samarbeid vil i mange høve vere naturlege arbeidsformer, m.a. vil det vere naturleg med ei sterk integrering mellom norsk og samisk. Vidare er det spesielt viktig å finne fram til moglege skjeringspunkt mellom yrkesfaga og norskfaget. Når elevane til dømes skal lære om rapportskriving i norsk, er det naturleg å la dei velje eit tema frå yrkesfag. Også i valet av litteratur, ikkje minst sakprosa, kan det vere fruktbart å utnytte stoff og tema som elevane arbeider med i andre fag. 

Litteratur
Arbeidet med litteratur har brei plass i opplæringa, både fordi litteraturen representerer ei viktig side ved kulturhistoria, og fordi lesing har mykje å seie for personleg og språkleg modning og utvikling. God litteratur er ein viktig stimulans både etisk og estetisk og gir elevane perspektiv på eigne røynsler. Samstundes gir litteraturen døme på korleis røyn-dommen kan formulerast og utforskast gjennom språket, og god litteratur kan vere ein fin stimulans og tene som språkleg modell for elevane når dei skriv sjølv. Faget skal utvikle evna til å skjøne, oppleve og vurdere litteratur frå eldre tider og fram til i dag. Eit rikt utval av norsk skjønnlitteratur og sakprosa utgjer kjernen i litteraturlesinga, men også tekstar frå nordisk og internasjonal litteratur har sin plass. Det same gjeld litteratur frå urfolk i ulike delar av verda.

Kulturarven
Faget er ein viktig formidlar av den fleirkulturelle, nasjonale kulturarven. Kjennskap til den samiske og norske kulturarven er viktig for å sjå korleis kulturar påverkar kvarandre, og det styrkar overlevingsevne og identitet. Historisk har samisk og norsk kultur levd side om side og tatt og fått frå kvarandre i ein sameksistens. Det er såleis viktig å styrke dei positive elementa i begge kulturane. Det er også viktig å få fram at samisk og norsk er likeverdige språk, både i heim, barnehage, skole og arbeidsliv. Faget har vidare  som ei sentral oppgåve å formidle innsikt i norsk språk og litteratur frå norrøn tid og opp til vår tid. I faget skal elevane få møte viktige verk av høg litterær kvalitet, som gir elevane ein kulturhistorisk dimensjon, overfører kunnskap frå fortida og utviklar eit fleirkulturelt medvit. Opplæringa skal skape forståing for vårt eige, for verdiar, idear og førestillingar som er viktige for den veremåten vi har, og for nokre av dei mange referansane som litteraturen i vid meining har gitt oss. På den måten kan den felles, fleir-kulturelle arven gi oss ei referanseramme som er grunnlaget for god kommunikasjon, og felles oppleving og forståing av kultur og samfunn.

Kjennskap til norsk skriftkultur inneber også noko kjennskap til den nordiske og den internasjo-nale skriftkulturen som vi er ein del av. Kjennskap til påverknad, samanheng og kontrast mellom det heimlege og det framande kan gi nye perspektiv på kulturarven. Dei kulturkonfliktane som er og har vore ein del av samfunnet vårt, må også synleggjerast og drøftast. Kulturomgrepet, slik ein må forstå det i skolesamanheng, dreiar seg ikkje berre om at kulturarven skal formidlast. Kultur blir også skapt i skolen, i samspelet mellom den sosiale og kulturelle samanhengen elevane står i, og skolekulturen elevane møter. 

Språkopplæring
Gjennom norskopplæringa skal elevane, kvar etter sine eigne føresetnader, lære å uttrykkje seg klart og eintydig, både skriftleg og munnleg, samstundes som dei skapande evnene blir nørte og nærte. Elevane skal også utvide sitt norske ordforråd. Fantasi og leik har sin sjølvsagde plass i norskundervisninga, men likevel må ein aldri miste av syne at det kvardagsspråket elevane treng mest i arbeids- og samfunnslivet, er den smidige bruksprosaen, det klare resonnementet, bygd opp gjennom tolmodig øving, god konsentrasjon og høveleg rettleiing. 

Elevane skal få medvit om at dei må utforske og erobre språket gjennom heile livet, på nytt og på nytt. Gjennom språket vinn dei innsikt om verda, gjennom språket veks dei og modnar dei, gjennom språket oppdagar dei, ofte i glede, men kanskje oftare i slit og møde, dei nye perspek-tiva, dei nye horisontane og den nye kunnskapen dei treng. Det er derfor viktig at norskopplær-inga framelskar språkleg medvit, slik at elevane styrkjer den språklege sjølvkjensla, samstundes som dei lærer seg å respektere andre språklege variantar enn den dei sjølve bruker.

Å lære å skrive er ein komplisert prosess der det ikkje utan vidare er éin veg frå middel til mål. Elevane skal få høve til å utvikle språk- og stilsans gjennom å skrive i ulike situasjonar og i ulike tekstformer. Å skrive inneber både kreativitet og tilpassing til språklege normer og konven-sjonar, og det er ei viktig oppgåve å gi elevane rettleiing i dette. Gjennom profesjonell rettleiing frå læraren, men også gjennom rettleiing og reaksjonar frå andre elevar, kan elevane utvikle evna til å vurdere eigne tekstar. Gjennom opplæringa skal elevane lære at det å skrive godt, inneber at ein avpassar innhald og språkføring etter samanhengen ein skriv i. Det er også viktig at tospråk-lege elevar lærer seg å tolke og omsetje tekstar frå det eine språket til det andre. Der det praktisk ligg til rette for det, bør bruk av tekstbehandling integrerast i arbeidet med faget.    

Kunnskap om språket
Kunnskap om språket i fortid og samtid er ein del av opplæringa. Skal elevane utvikle eit rikt og dugeleg språk, må dei ha ein terminologi som gjer at dei kan beskrive korleis språket er bygd opp, og korleis det fungerer i tale og tekst. Like viktig er det at dei forstår korleis det norske språket har vakse fram frå ei indoeuropeisk fortid. Gjennom språkhistoria skal elevane skjøne føresetnadene for dei to norske skriftspråka våre, forstå språksituasjonen i dag og samstundes utvikle språkleg toleranse. Det er viktig at elevane forstår kvifor språket endrar seg, og korleis den internasjonale massekulturen overrislar den norske og samiske kvardagen med anglo-amerikanske ord og uttrykk. Framand påverknad kan vere av det gode, men han må støypast i vår eigen tradisjon og ikkje få lov til å utvatne dei røynslene og nyansane som berre våre eigne mål, samisk og norsk, finn fullgode uttrykk for. 

Massemedier
Gjennom norskfaget skal elevane også lære å kjenne ulike språklege kulturar som dei møter i til dømes fjernsyn, film, radio, aviser, vekeblad, reklame og faglitteratur. Massemedier spelar ei viktig rolle i kvardagen til dei unge, og mediesituasjonen har endra seg dramatisk berre gjennom dei siste tiåra. Massemedier kan vere både kulturformidlarar og informasjonskjelder, og ein må heller ikkje sjå bort frå den påverknaden moderne massemedier kan ha, på både godt og vondt. Så langt det er mogleg, må elevane også utvikle ei medviten, kritisk og analytisk haldning til massemedier. 

1.2	Oppbygginga av læreplanen

Norsk for elevar med samisk er eit felles allment fag i alle studieretningar. Faget byggjer på den undervisninga eleven har fått i grunnskolen. Denne læreplanen gjeld for dei elevane som har samisk som første- eller andrespråk i den vidaregåande skolen.

I yrkesfaglege studieretningar skal alle elevar som blir undervist etter denne læreplanen, ha i alt 112 årstimar i norsk. I studieretningane for allmenne, økonomiske og administrative fag, musikk, dans og drama og idrettsfag skal alle elevar ha i alt 412 årstimar, som er kravet til generell studiekompetanse.

Modul 1 og modul 2 utgjer det felles grunnlaget som alle elevar i vidaregåande opplæring skal ha i norsk. Desse modulane er obligatoriske for alle studieretningane. Av pedagogiske og orga-nisatoriske omsyn og for å kunne ta omsyn til ei viss tilpassing til studieretningane, har ein valt å setje opp modul 1 og 2 kvar for seg for yrkesfaglege studieretningar og modul 1 og 2 saman for studieretning for allmenne, økonomiske og administrative fag, musikk, dans og drama og idrettsfag. I yrkesfaglege studieretningar les ein normalt modul 1 på grunnkurset og  modul 2 på vidaregåande kurs I, mens modul 1 og 2 normalt utgjer grunnkurset for dei andre studieretning-ane. Modul 3 og 4 byggjer på det felles grunnlaget frå modul 1 og 2, og dei fire modulane dekkjer til saman kravet til studiekompetanse i faget. I studieretningane for allmenne, økonom-iske og administrative fag, musikk, dans og drama og idrettsfag er alle modulane obligatoriske, mens dei elevane som har teke modul 1 og 2 i ei yrkesfagleg studieretning, kan ta modul 3 og 4 i tillegg for å få studiekompetanse i faget.

Sjå elles vedlegg 1.

Kapittel 2:	Mål og hovudmoment

2.1	Felles mål for modul 1 og 2 

Elevane skal

	kunne uttrykkje seg klart og presist, både skriftleg og munnleg, og kunne avpasse innhald og språkbruk etter kva slags samanhengar ein ordlegg seg i 

	kjenne og kunne nytte fagtermar frå yrkesområdet sitt i sakprosatekstar

	ha kunnskap om oppbygginga av det norske språket og kunne nytte denne kunnskapen i eige arbeid

	utvide ordforrådet sitt

	ha kunnskap om korleis situasjonen påverkar språkbruken og kunne nytte denne kunnskapen i praksis

	ha kunnskap om korleis samisk og norsk språk har påverka kvarandre historisk

	ha kunnskap om grunnelement i tekstanalyse og kunne lese og kommentere ulike slag tekstar

	ha kunnskap om dei viktigaste sjangrane i skjønnlitteratur og sakprosa og kunne skrive ulike slag tekstar

	ha kunnskap om korleis ein utviklar, byggjer opp, endrar og skriv ferdig ein tekst og kunne bruke denne kunnskapen i si eiga skriving

	kjenne ulike variantar av talemålet i sitt eige miljø

	ha kunnskap om språksituasjonen i Noreg i dag, m.a. om tospråklegheit i samiske miljø

	ha kunnskap om norsk litteratur med hovudvekt på tida etter 1940

	ha noko kjennskap til omsett urfolklitteratur frå andre land

	ha noko kunnskap om viktige massemedier som informasjonskjelder og kulturformidlarar

	kjenne til og kunne bruke hjelpemiddel som ordbøker, leksika og andre oppslagsverk

	kunne planleggje og gjennomføre eit prosjektarbeid 

2.2	Modul 1  Grunnkurs for yrkesfaglege studieretningar

Mål 1   Studieteknikk
Elevane skal utvikle gode arbeidsmåtar i faget og kunne overføre denne kunnskapen også til arbeidet med andre fag

Hovudmoment
Elevane skal

1a	ha kunnskap om og kunne nytte elementær studieteknikk 

1b	kjenne til og kunne bruke ordlister, ordbøker og andre typar oppslagsverk som hjelpemiddel  

1c	kunne nytte biblioteket for å finne fram til stoff dei treng 

1d	kunne nytte ulike arbeidsformer i faget, til dømes gruppearbeid og prosjektarbeid

Mål 2    Munnleg bruk av språket
Elevane skal kunne bruke norsk talespråk i ulike situasjonar og kunne avpasse innhald og språkbruk etter situasjonen

Hovudmoment
Elevane skal

2a	kunne forstå og nytte vanlege munnlege framstillingsformer, til dømes 
		- forteljing (t.d. om ei oppleving eller eit saksforhold)
		- referat/resymé
		- innleiing til diskusjon 
		- diskusjon i klassen og i mindre grupper
		- presentasjon
		- instruksjon  (t.d. om bruken av teknisk utstyr, maskinar og arbeidsreiskapar)
		- andre yrkesretta aktivitetar etter behov

Mål 3    Skriftleg bruk av språket
Elevane skal kunne bruke ei av dei norske målformene i ulike samanhengar og kunne avpasse innhald og språkbruk etter situasjonen

Hovudmoment
Elevane skal 

3a	få øving i å skrive i ulike sjangrar, til dømes
	- enkle resonnerande framstillingar 
	- novelle/forteljing
	- møteinnkalling
	- referat
	- brev  (ulike typar som søknad, bestillingsbrev og lesarbrev)
	- rapport  
	- andre yrkesretta oppgåver etter behov, m.a.omsetjing frå samisk til norsk og omvendt

Mål 4	Språk-  og kommunikasjonslære
Elevane skal ha kunnskap om språk- og kommunikasjonslære og kunne nytte denne 
kunnskapen i arbeidet med språk og tekst

Hovudmoment
Elevane skal

4a	ha grunnleggjande kunnskap om rettskriving, formverk og språkføring i norsk

4b	ha grunnleggjande kunnskap om norsk ordlære og setningslære, og kunne nytte denne kunnskapen i arbeidet med språk og tekst

4c	kunne forstå undertekst og valørar i norsk tale og skrift og kunne bruke dobbelttydingar i norsk i ulike samanhengar

Mål 5   Litteratur
Elevane skal ha kunnskap om norsk litteratur i ulike sjangrar med hovudvekt på litteratur frå tida etter 1940. Begge dei norske målformene skal vere representerte. 
I nokon grad kan ein også trekkje inn tekstar frå andre nordiske land, frå andre urfolk og frå verdslitteraturen. Det er eit mål at arbeidet med litteraturen skal skape interesse for og glede over å lese litteratur.

Hovudmoment
Elevane skal 

5a	ha lese og kunne gjere greie for eit utval av nyare norsk skjønnlitteratur og sakprosa i begge dei norske målformene. Norskspråkleg litteratur av samiske forfattarar skal vere med i utvalet. I utvalet av tekstar skal både kvinnelege og mannlege forfattarar vere representerte. Desse sjangrane skal vere med i utvalet:
•	Ein dramatisk tekst (lese eller sjå) 
•	Eit representativt utval av noveller (ca. halvparten av utvalet i modul 1, resten i 	modul 2) 
•	Eit representativt utval av dikt (ca. halvparten av utvalet i modul 1, resten i modul 2)
•	Eit variert utval av sakprosatekstar, gjerne med tema frå yrkeslivet
	(ca. halvparten av utvalet i modul 1, resten i modul 2)

5b	ha kunnskap om grunnelement i tekstanalyse og kunne bruke denne kunnskapen når dei arbeider med litteratur

5c	ha noko kunnskap om sentrale forfattarar i samband med dei litterære tekstane 

2.3	Modul  2  Vidaregåande kurs I for yrkesfaglege studieretningar

Mål 1    Studieteknikk
Elevane skal utvikle gode arbeidsmåtar i faget med vekt på å kunne arbeide meir sjølvstendig og kunne overføre denne kunnskapen til arbeidet med andre fag. Dei må kunne sjå overføringsverdien frå arbeidsstoffet i samisk.

Hovudmoment
Elevane skal

1a	kunne nytte biblioteket sjølvstendig for å finne fram til stoffet dei treng

1b	kunne nytte ulike arbeidsformer i faget, t.d. prosjektarbeid

1c	kjenne til korleis ein utviklar, byggjer opp, endrar og skriv ferdig ein tekst, og kunne nytte denne kunnskapen i eiga skriving, gjerne med bruk av tekstbehandling der det praktisk ligg til rette for det

Mål 2    Munnleg bruk av språket
Elevane skal kunne bruke norsk talespråk i ulike situasjonar og kunne avpasse innhald og språkbruk etter situasjonen. Elevane skal vidareutvikle kunnskap og dugleik frå modul 1.

Hovudmoment
Elevane skal 

2a	kunne forstå og nytte vanlege munnlege framstillingsformer, til dømes 
	- dramatisering/rollespel
	- diskusjon i klassen og i mindre grupper
	- møteleiing
	- presentasjon
	- instruksjon
	- enkle foredrag
	- intervju
	- andre yrkesretta aktivitetar etter behov, t.d . tolking 

Mål 3    Skriftleg bruk av språket
Elevane skal  kunne bruke ei av dei norske målformene i ulike samanhengar og kunne avpasse innhald og språkbruk etter situasjonen. Elevane skal vidareutvikle kunnskap og dugleik frå modul 1.

Hovudmoment
Elevane skal 

3a	få øving i å skrive i ulike sjangrar, både sakprosa og skjønnlitteratur, til dømes 
-enkle resonnerande framstillingar
-enkel analyse og tolking av tekstar
-kåseri
-rapport (t.d. frå utplasseringsperiode, arbeidsoppdrag eller miljøprosjekt)
-utgreiing
-andre yrkesretta oppgåver etter behov (t.d. omsetjing frå samisk til norsk, instruksar,     
 prosessbeskriving)

Mål 4   Språk-  og kommunikasjonslære
Elevane skal ha kunnskap om språk og kommunikasjon og kunne nytte denne kunnskapen i arbeidet med språk og tekst

Hovudmoment
Elevane skal

4a	kjenne nokre stilistiske omgrep som er nødvendige i arbeidet med språk og tekst 

4b	ha grunnleggjande kunnskap om norsk formverk og språkføring jamført med samisk

4c	ha kunnskap om skriftspråksituasjonen  i Noreg, t.d. tilhøvet mellom nynorsk og bokmål, offentleg målbruk, påverknad frå andre språk og nydanningar i samisk og norsk, i historisk perspektiv og i vår tid

4d	kjenne ulike variantar av talemålet med utgangspunkt i eige miljø (fagspråk, gruppespråk, dialektar, sosiolektar og slang)

4e	kjenne til korleis tospråklegheit fungerer her i Norden og i andre delar av verda

4f	kunne forstå undertekst og valørar i norsk tale og skrift, og kunne bruke dobbelttydingar i norsk i ulike samanhengar

Mål 5  Litteratur
Elevane skal ha kunnskap om norsk litteratur i ulike sjangrar med hovudvekt på litteratur frå tida etter 1940. Begge dei norske målformene skal vere representerte. I nokon grad kan ein også trekkje inn tekstar frå andre nordiske land, frå urfolk og frå verdslitteraturen. Elevane skal vidareføre arbeidet med litteratur frå modul 1.

Hovudmoment
Elevane skal 

5a	ha lese og kunne gjere greie for eit utval av nyare norsk skjønnlitteratur og sakprosa i begge dei norske målformene. Norskspråkleg litteratur av samiske forfattarar skal vere med i utvalet. I utvalet av tekstar skal både kvinnelege og mannlege forfattarar vere representerte. Desse sjangrane skal vere med i utvalet:
	•	Ein roman
	•	Eit representativt utval av noveller 
	•	Eit representativt utval av dikt 
	•	Eit variert utval av sakprosatekstar, gjerne med tema frå yrkeslivet

5b	ha kunnskap om grunnelement i tekstanalyse og kunne bruke denne kunnskapen når dei arbeider med litteratur

5c	ha noko kunnskap om sentrale forfattarar i samband med dei litterære tekstane og ha  oversyn over perioden etter 1940

Mål 6   Massemedier
Elevane skal ha noko kunnskap om massemedier som informasjonskjelder og kulturformidlarar

Hovudmoment
Elevane skal 

6a	ha noko kunnskap om massemedier som informasjonskjelder og kulturformidlarar og korleis ulike medier som bøker, aviser, tidsskrift, vekeblad, radio, fjernsyn og film formidlar språk og tekst etter 1940

6b	ha kunnskap om viktige trekk ved og vanlege verkemiddel i reklame

2.4	Felles mål for modul 1, 2, 3 og 4

Elevane skal 

	kunne uttrykkje seg klart og presist, både skriftleg og munnleg, og kunne avpasse innhald 	og språkbruk etter kva slags samanhengar ein ordlegg seg i

	ha kunnskap om oppbygginga av det norske språket og kunne nytte denne kunnskapen i 	arbeidet med språk og tekst

	ha kunnskap om og kunne gjere greie for korleis situasjonen påverkar språkbruken 

	ha kunnskap om dei viktigaste sjangrane i skjønnlitteratur og sakprosa og kunne skrive 	ulike slag tekstar 

	ha kunnskap om korleis ein utviklar, byggjer opp, endrar og skriv ferdig ein tekst, og kunne 	nytte denne kunnskapen i si eiga skriving

	ha noko kunnskap om dei viktigaste dialektmerka og kunne bruke denne kunnskapen i 	heimfesting av dialektar 

	ha kunnskap om sosiale og fleirkulturelle variasjonar i språket

	kjenne hovudlinjene i norsk språkhistorie og ha kunnskap om språksituasjonen i Noreg i 	dag

	ha kunnskap om elementær litteraturteori og kunne lese og analysere ulike slag tekstar

	ha kunnskap om norsk litteratur frå dei eldste tider til i dag og kjenne dei viktigaste
	periodane i norsk litteraturhistorie

	ha kunnskap om sentrale forfattarskapar og sentrale enkeltverk i norsk litteratur

	lese noko omsett urfolklitteratur frå andre delar av verda

	ha noko kunnskap om stilistikk

	ha noko kunnskap om andre nordiske språk og ha lese dansk og svensk litteratur på 	originalspråket

	ha kunnskap om viktige massemedier og korleis ulike medier formidlar språk og tekst

	kjenne til og kunne bruke hjelpemiddel som ordbøker, leksika og andre oppslagsverk

	kunne planleggje og gjennomføre eit større arbeid 

2.5	Modul 1 og 2  Grunnkurs for studieretningane for allmenne, 	økonomiske og administrative fag, musikk, dans og 	drama og 	idrettsfag

Mål 1  Studieteknikk
Elevane skal utvikle gode arbeidsmåtar i faget og kunne overføre denne kunnskapen til arbeidet med andre fag

Hovudmoment
Elevane skal

1a	ha kunnskap om og kunne nytte elementær studieteknikk 

1b	kjenne til og kunne bruke ordlister, ordbøker og andre typar oppslagsverk som hjelpemiddel

1c	kunne nytte bibliotek for å finne fram til stoff dei treng

1d	kunne nytte ulike arbeidsformer i faget, t.d. prosjektarbeid og gruppearbeid

1e	kjenne til korleis ein utviklar, byggjer opp, endrar og skriv ferdig ein tekst, og kunne nytte denne kunnskapen i eiga skriving, gjerne med bruk av tekstbehandling, der det  praktisk ligg til rette for det

Mål 2   Munnleg bruk av språket
Elevane skal kunne bruke norsk talespråk i ulike situasjonar og kunne avpasse innhald og språkbruk etter situasjonen

Hovudmoment
Elevane skal 

2a	kunne  forstå og nytte vanlege munnlege framstillingsformer, til dømes
	- forteljing (t.d. om ei oppleving eller eit saksforhold) 
	- dramatisering/rollespel
	- høgtlesing 
	- diskusjon i klassen og i mindre grupper
	- innleiing til diskusjon
	- møteleiing
	- referat/resymé
	- presentasjon
	- enkle foredrag
	- intervju
	- andre yrkesretta aktivitetar etter behov, t.d. tolking

Mål 3    Skriftleg bruk av språket
Elevane skal kunne bruke ei av dei norske målformene i ulike samanhengar og kunne avpasse innhald og språkbruk etter situasjonen

Hovudmoment
Elevane skal 

3a	få øving i å skrive i ulike sjangrar, både sakprosa  og skjønnlitteratur, til dømes 
	- enkle resonnerande framstillingar
	- enkel analyse og tolking av tekstar
	- bokmelding  (og ev. filmmelding)
	- novelle/forteljing
	- kåseri
	- rapport
	- referat
	- møteinnkalling
	- utgreiing
	- brev  (ulike typar som søknad og lesarbrev)
	- andre yrkesretta oppgåver etter behov, t.d .omsetjing frå samisk til norsk

Mål 4  Språk-  og kommunikasjonslære
Elevane skal ha kunnskap om språk- og kommunikasjonslære og kunne nytte denne
kunnskapen i arbeidet med språk og tekst

Hovudmoment
Elevane skal

4a	ha grunnleggjande kunnskap om norsk rettskriving, formverk og språkføring  

4b	ha grunnleggjande kunnskap om norsk ordlære, grammatikk og setningslære og kunne nytte denne kunnskapen i arbeidet med språk og tekst 

4c	kjenne stilistiske omgrep som er nødvendige i tekstanalyse

4d	kjenne dei viktigaste elementa i språkleg kommunikasjon og kunne bruke denne kunnskapen i praktisk arbeid med språket

4e	ha kunnskap om skriftspråksituasjonen i Noreg, som til dømes tilhøvet mellom nynorsk, bokmål og samisk, offentleg målbruk, påverknad frå andre språk og nydanningar i samisk og norsk språk

4f	kjenne ulike variantar av talemålet med utgangspunkt i eige miljø (dialektar, sosiolektar, tospråklegheit, fagspråk, gruppespråk og slang)  

4g	kunne forstå undertekst og valørar i norsk tale og skrift, og kunne bruke dobbelttydingar i norsk i ulike samanhengar

Mål 5  Litteratur
Elevane skal ha kunnskap om norsk litteratur i ulike sjangrar med hovudvekt på litteratur frå tida etter 1940. Begge dei norske målformene skal vere representerte. 
I nokon grad kan ein også trekkje inn tekstar frå andre nordiske land, frå urfolk og frå verdslitteraturen. Det er eit mål at arbeidet med litteraturen skal skape interesse for og glede over å lese litteratur.

Hovudmoment
Elevane skal 

5a	ha lese og kunne gjere greie for eit utval av nyare norsk skjønnlitteratur og sakprosa i begge dei norske målformene.Norskspråkleg litteratur av samiske forfattarar skal vere 
	med i utvalet. I utvalet av tekstar skal både kvinnelege og mannlege forfattarar vere representerte. Desse sjangrane skal vere med i utvalet:
•	Ein roman
•	Ein dramatisk tekst (lese el. sjå)
•	Eit representativt utval av noveller 
•	Eit representativt utval av dikt 
•	Eit variert utval av sakprosatekstar

5b	ha kunnskap om grunnelement i tekstanalyse og kunne påvise og vurdere bruken av enklare stilistiske verkemiddel

5c	ha noko kunnskap om sentrale forfattarar i samband med dei litterære tekstane og ha oversyn over perioden etter 1940

Mål 6  Massemedier 
Elevane skal ha noko kunnskap om massemedier som informasjonskjelder og kulturformidlarar

Hovudmoment
Elevane skal

6a	kjenne til viktige massemedier som bøker, aviser, tidsskrift, vekeblad, radio, fjernsyn og film og korleis dei påverkar oss

6b	ha noko kunnskap om korleis ulike medier formidlar språk og tekst

6c	ha kunnskap om viktige trekk ved og vanlege verkemiddel i reklame

2.6	Modul 3  Vidaregåande kurs I for studieretningane for allmenne, 	økonomiske og administrative fag, musikk, dans og drama 	og 	idrettsfag

Mål 1  Studieteknikk
Elevane skal kunne arbeide sjølvstendig og planmessig og kunne overføre denne
kunnskapen til arbeidet med andre fag

Hovudmoment
Elevane skal

1a	kunne finne fram til høveleg kjeldemateriale og kunne bruke det på ein kritisk måte
 
1b	kunne samarbeide om oppgåver og prosjekt

1c	kunne bruke delar av undervisningstida til å planleggje og gjennomføre eigne læringsprosjekt

Mål  2	Munnleg bruk av språket
Elevane skal utvikle og vidareføre arbeidet med munnleg bruk av språket frå grunnkurset

Hovudmoment
Elevane skal 

2a	kunne forstå og nytte vanlege munnlege framstillingsformer med større krav til innhald 
	og språkbruk, til dømes
	-innleiing til diskusjon
	-oppsummering av diskusjon
	-presentasjon av eit emne i faget
	-dramatisering og framføring av litteratur 

Mål  3	Skriftleg bruk av språket
Elevane skal utvikle vidare den skriftspråklege kompetansen i den norske målforma dei har valt, frå grunnkurset
,
Hovudmoment
Elevane skal

3a	ha god kunnskap om og vere sikre i norsk skriftleg

3b	kunne skrive lengre, samanhengande tekstar på norsk i ulike sjangrar med større krav til innhald, oppbygging og språkføring

3c	kunne skrive ein analyse av ein skjønnlitterær tekst

3d	kunne skrive ein analyse av ein sakprosatekst 

3e	kunne resonnere, argumentere og drøfte i skriftleg framstilling

Mål 4   Språk-  og kommunikasjonslære
Elevane skal utvikle vidare kunnskapen om norsk språk og kommunikasjon frå grunnkurset. I tillegg skal dei kjenne hovudlinjene i norsk språkhistorie og påverknad mellom samisk og norsk språk.

Hovudmoment
Elevane skal

4a	ha utvikla vidare kunnskap og dugleik som er nemnde under same mål i tidlegare kurs 

4b	kjenne til korleis ikkje-verbale verkemiddel blir brukte i kommunikasjon (t.d.mimikk, semiotikk)

4c	ha kunnskap om viktige delar av norsk språkhistorie med særleg vekt på tida etter 1830 

4d	kjenne tilhøvet mellom sitt eige norske talemål og skriftspråka våre
    
4e	kjenne tilhøvet mellom norsk skriftspråk og norsk talemål i samisktalande kjerneområde

Mål 5   Litteratur 
Elevane skal ha kunnskap om norsk og nordisk litteratur frå dei eldste tider og fram til
ca. 1900 og samtidig få litteraturhistorisk oversikt og samanheng. Tekstane skal setjast inn i ein samfunnssamanheng. I nokon grad kan ein også trekkje inn tekstar frå urfolk og frå verdslitteraturen.

Hovudmoment
Elevane skal

5a	ha lese og ha kunnskap om

	-norrøn litteratur i omsetjing
	 Eit prosaverk  (t.d. ei kort ættesoge, eller eit utdrag frå Snorres kongesoger som             	 handlar om tilhøvet mellom samar og nordmenn) og eit eddakvad eller utdrag frå eit 
	 eddakvad bør vere med i tekstutvalet.

	-folkedikting
	 Ei folkevise, eventyr og segner skal vere med i tekstutvalet.

	-1600-1700-talet
	 Eit utval skjønnlitteratur og sakprosa som tar opp tilhøva mellom samar og  nordmenn. 	 Tekstar av Petter Dass og utdrag frå Lappecodicillen bør vere med her.  Elevane bør 	 også få sjå eit skodespel av Ludvig Holberg og lese éin eller fleire tekstar  av 	 	 medlemmar av Det Norske Selskab.

	-ca. 1800- ca. 1850 
	 Eit utval litteratur der Mauritz Hansen, Henrik Wergeland, Johan S. Welhaven og  		 H.C.Andersen bør vere med.

	-ca. 1850- ca. 1870
	 Eit utval litteratur der Camilla Collett, Ivar Aasen, Aa. O. Vinje og Bjørnstjerne 		 Bjørnson bør vere med.

	-ca.1870-ca. 1890
	 Eit utval litteratur der eit drama av Henrik Ibsen bør vere med. Tekstar frå minst fire
	 andre sentrale forfattarskapar bør også vere med, og blant dei bør Amalie Skram vere
	 representert.          
	
	-ca.1890-ca. 1900
	 Eit utval litteratur der Sigbjørn Obstfelder, Jonas Lie og Arne Garborg bør vere med.	 Ein roman av Knut Hamsun bør også vere med. 

5b	kunne knyte noko litteraturhistorie, litteraturkunnskap og stilistikk til tekstane dei les 

Mål 6	Massemedier
Elevane skal ha noko kunnskap om skriftlege massemedier fram til 1900

Hovudmoment
Elevane skal 

6a	ha noko kunnskap om framveksten av nokre skriftlege massemedier på 1800-talet (t.d.	bøker, aviser, folkeopplysningsskrifter, skillingstrykk og vekeblad)

Mål 7	Tekstforståing
Elevane skal kunne forstå semantikken i norsk tale og skrift i ulike samanhengar

Hovudmoment
Elevane skal

7a	lære seg å oppfatte og bruke ironi og dobbelttydingar av ord, overdrivingar, underdriv-ingar og andre språklege verkemiddel i norsk

7b	lese og forstå ulike typar av tekstar der slike verkemiddel blir brukte

2.7	Modul 4  Vidaregåande kurs II for studieretningane for allmenne, 	økonomiske og administrative fag, musikk, dans og drama 	og 	idrettsfag

Mål  1   Studieteknikk 
Elevane skal kunne arbeide metodisk, planmessig og kreativt i faget, både sjølvstendig og i samarbeid med andre og kunne overføre denne kunnskapen også til arbeidet med andre fag

Hovudmoment
Elevane skal

1a	kunne planleggje og gjennomføre eit større arbeid, individuelt eller i samarbeid med andre

1b	kunne nytte vitskapleg arbeidsmåte i faget, syne dømmekraft, kreativitet og kritisk sans

1c	kunne planleggje og evaluere eiga læring i faget i samarbeid med lærar

Mål  2   Munnleg bruk av språket
Elevane skal utvikle og vidareføre arbeidet med munnleg bruk av språket frå modul 3

Hovudmoment
Elevane skal 

2a	kunne drøfte ei sak og argumentere for og mot eit standpunkt

2b	kunne nytte vanlege munnlege framstillingsformer med større krav til framføring, til 
	dømes
	-foredrag om eit fagleg emne
	-presentasjon av eit arbeid/prosjekt 

Mål  3 Skriftleg bruk av språket
Elevane skal kunne bruke den norske målforma dei har valt, med større krav til innhald, oppbygging og språkføring enn i modul 3

Hovudmoment
Elevane skal

3a	kunne uttrykkje seg klart og korrekt i den norske målforma dei har valt

3b	kunne variere språkbruken (t.d. stiltone, ordval og syntaks) i eigne tekstar etter sjanger og situasjon

3c	kunne skrive lengre tekstar med god struktur og samanheng  (t.d. resonnerande framstill-ingar, utgreiingar, drøftingsoppgåver, analyse av skjønnlitteratur og sakprosa, essay, kåseri og novelle/forteljing)

Mål  4    Språk-  og kommunikasjonslære 
Elevane skal ha kunnskap om norsk språkutvikling og språkvariasjon

Hovudmoment
Elevane skal

4a	ha kunnskap om norsk språkhistorie frå ca. 1900 og fram til i dag

4b	ha noko kunnskap om dei viktigaste målmerka og kunne bruke dei i heimfesting av dialektar

4c	ha kjennskap til samanheng og påverknad mellom samisk og norsk talemål  

4d	ha kunnskap om sosial variasjon i språket ( t.d. sosiolektar, tospråklegheit, gruppespråk og fagspråk)

4e	ha kunnskap om stilistikk og tekstsamanbinding og kunne nytte denne kunnskapen i arbeidet med språk og tekst

4f	ha kunnskap om argumentasjonsteknikk og kunne nytte denne kunnskapen i tekstanalyse og arbeidet med tekstar

4g	ha noko kunnskap om viktige skilnader mellom norsk og andre nordiske språk

Mål  5  Litteratur
Elevane skal ha god kunnskap om og oversyn over norsk litteratur på 1900-talet, og tekstane skal setjast inn i ein samfunnssamanheng. Elevane skal også ha noko kunnskap om annan nordisk litteratur. I nokon grad kan ein og trekkje inn tekstar frå urfolk og frå verdslitteraturen.

Hovudmoment
Elevane skal 

5a	ha lese og kunne gjere greie for eit utval av skjønnlitteratur og sakprosa i begge målformer frå 1900-talet. Både kvinnelege og mannlege forfattarar skal vere representerte. 
	Tekstutvalet skal vise viktige tendensar, problemstillingar og utviklingslinjer i perioden. Ein roman eller eit drama, eit representativt utval korte prosatekstar (skjønnlitteratur og sakprosa) og eit representativt utval lyrikk av sentrale forfattarar skal vere med. 
	Ein del av tekstane skal ta opp tilhøvet mellom nordmenn og samar. 

5b	ha god kunnskap om litterær analyse 

5c	ha lese eit utval av danske og svenske tekstar på originalspråket
5d	ha noko kunnskap om korleis nye medier som film, video, fjernsyn, radio, kassettar og plater formidlar litteratur 

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Kvifor vurdering?

Målet med vurdering er å sikre ein nasjonal standard i opplæringa slik at vi kan få eit godt og likeverdig opplæringstilbod for alle. Vurderinga må byggje på måla for faget, slik dei er formulerte i læreplanen.

Vurdering har ulike føremål, mellom anna

	å informere eleven, føresette, læraren og skolen i arbeidet fram mot eit læringsmål
	å rettleie, motivere og utvikle eleven 
	å motivere læraren til kontinuerleg å vurdere undervisningspraksisen sin 
	å informere samfunnet, arbeidslivet og vidare utdanning om den kompetansen eleven 	har oppnådd

3.2	Kva skal vurderast?

	Måla for opplæringa, slik dei er fastsette i den generelle delen av læreplanen og i 	kapittel 2 i denne læreplanen, dannar grunnlaget for vurderinga.

	Det er eleven sin samla kompetanse som skal vurderast, slik denne kompetansen er 	formulert i måla for opplæringa.

	Vurderinga av eleven skal vise i kva grad ho/han har nådd måla i læreplanen.

3.3	Korleis skal ein vurdere?

Ein skil mellom to hovudtypar av vurdering:

	Vurdering undervegs.	
	Avsluttande vurdering.

Vurdering undervegs har som føremål å informere og motivere elevane og lærarane i arbeidet med å nå opplæringsmåla. Slik vurdering kan vere formell eller uformell. Eit nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet undervegs kan vere at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok eller liknande som er knytt til gjennomføringa av opplæringa. Den formelle vurderinga undervegs kjem til uttrykk i terminkarakterane. 

Avsluttande vurdering kjem til uttrykk i  standpunktkarakterar og i eventuelle eksamens-karakterar.

3.4	Spesielle forhold

Kvart skoleår skal elevane gjennomføre eitt eller fleire prosjektarbeid. I minst eitt av prosjekt-arbeida skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå. Tema og problemstillingar for prosjektarbeid skal ein velje innanfor rammene av læreplanen.

Det skal vere éin skriftleg eksamen i norsk, og eleven skriv denne i den norske målforma han/ho har valt.

Vi viser elles til vedlegg 2.

Vedlegg 1

Timetal og modular

Modulinndeling yrkesfaglege studieretningar

Årstimar

(Gjennomsnitt
veketimar)

Grunnkurs:
Modul 1: Mål 1-5 med     hovudmoment

37

1

Vidaregåande kurs I:
Modul 2: Mål 1-6 med hovudmoment

75

2

Modulinndeling for allmenne, økonomiske og administrative 
fag, musikk, dans og drama og idrettsfag:

Årstimar

(Gjennomsnitt veketimar)

Grunnkurs:
Modul 1 og 2 : Mål 1-6

112

3

Vidaregåande kurs I:
Modul 3: Mål  1-7

150

4

Vidaregåande kurs II:
Modul 4: Mål 1-5

150

4

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetalet er samla timetal på årsbasis (årstimar). Gjennomsnittleg timetal pr. veke er årstimetalet dividert på 38. Jamfør arbeidstidsavtalen, der ein føreset at undervisninga blir lagd over 190 dagar fordelt på 38 veker.*

* 	Når det gjeld spesielt organiserte tilbod for vaksne, kan  ein gjennomføre opplæringa  på kortare tid (komprimerte 
	løp). For grupper eller enkeltelevar som har behov for det, kan  ein strekkje opplæringa  over lengre tid.

Vedlegg 2

Vurdering i norsk for elevar med samisk.

Standpunktkarakterar 

Elevane skal ha to standpunktkarakterar etter kvart årssteg, éin i norsk munnleg og éin i norsk skriftleg. Resultata av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakterane.

Eksamen

Yrkesfaglege studieretningar
Alle elevar kan kome opp til eksamen i norsk skriftleg og/eller norsk munnleg etter 112-timarskurset (modul 1 og 2).
Oppgåvene blir gitt lokalt etter sentrale retningslinjer.

Studieretning for allmenne, økonomiske og administrative fag, 
musikk, dans og drama og idrettsfag
Alle elevar skal opp til ein eksamen i norsk skriftleg etter modul 4.
I tillegg kan elevane kome opp til ein eksamen i norsk munnleg.
Oppgåvene blir gitt sentralt.

Privatistar
Det skal vere mogleg å ta privatisteksamen i faget etter nærmare retningslinjer gitt av departementet. 

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringa av eksamen vil bli gitt i eigne skriv godkjende av departementet.