Læreplan for videregående opplæring

Norsk som andrespråk for språklige minoriteter

Felles allment fag for alle studieretninger

Oslo, november 1994
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter norsk som andrespråk for språklige minoriteter.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte læreplaner bli satt sammen 
til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og
i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som
overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger.
Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har
skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 10. november 1994.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1		Innledning	1
1.2		Norsk som andrespråk for språklige minoriteter	1

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	4
2.1		Felles mål for modul 1 og 2	4
2.2		Modul 1	6
2.3		Modul 2	10
2.4		Felles mål for modul 3 og 4	14
2.5		Modul 3	16
2.6		Modul 4	20

Kapittel 3:	Vurdering	24
3.1		Hvorfor vurdering?	24
3.2		Hva skal vurderes?	24
3.3		Hvordan skal vurderingen skje?	24
3.4		Spesielle forhold	25

Vedlegg 1
Timetall og moduler	26

Vedlegg 2
Vurderingsordninger i norsk som andrespråk for språklige minoriteter	27

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Norsk som andrespråk for språklige minoriteter er beregnet på de elevene som har et annet språk enn norsk, samisk, dansk eller svensk som morsmål. Opplæringen bygger på norsk som andrespråk for språklige minoriteter i grunnskolen og erstatter tidligere alternative planer i norsk for fremmedspråklige elever. 

Det vil etter hvert bli stadig flere elever med tospråklig oppvekst som føler like sterk tilknytning til norsk språk og kultur som til kulturen til en av eller begge de foresatte. Disse elevene må kunne velge mellom morsmålsfaget norsk og norsk som andrespråk for språklige minoriteter i samråd med en sakkyndig instans.

Norskopplæringen skal ta utgangspunkt i elevenes språklige og kulturelle forutsetninger og behov og skal være både allmenndannende og holdningsskapende. Dessuten vil opplæringen ha en viktig redskaps- og støttefunksjon for andre fag.

Norsk som andrespråk for språklige minoriteter skal legge et grunnlag for videre studier og yrkesliv. Det er derfor viktig at elevene tilegner seg gode arbeidsvaner.

1.2	Norsk som andrespråk for språklige minoriteter

Allmenndanning
Å ha generelle kunnskaper om oppbygningen av språk, og  spesielt oppbygningen av det norske språket er en viktig del av allmenndanningen. Det samme gjelder kunnskap om litteratur, littera-turhistorie og ulike sjangrer slik de er utviklet i den litterære tradisjonen i Norge og i andre land.

Det er også en viktig del av allmenndanningen å ha innsikt i hvordan språk brukes til å struk-turere forståelse av verden, og hvordan språklige uttrykk, ikke minst i diktning, brukes både i refleksjon og i kunstnerisk utfoldelse for den enkelte og som middel til å dele opplevelser og erfaringer med andre. Forståelse av språkets rolle i kulturelt gruppefellesskap av ulik størrelse 
og art er også en del av allmenndanningen.

Kulturarv
Elevene fra språklige minoriteter må kunne ta del i den norske kulturarven, og de må få kjenn-skap til og bli fortrolige med den felles referanserammen, både språklig og kulturelt. I tillegg er en drøfting av kulturbegrepet og tospråklige og tokulturelle erfaringer viktig. Her vil arbeid med litteratur både fra Norge og fra andre land være en innfallsvinkel. 

I skolen formidles kultur, men i tillegg skapes det ny kultur i møtet mellom skolekulturen og elevene med deres varierte bakgrunn. Det er viktig å legge til rette for kulturmøter der elevene både kan vinne ny innsikt i norsk kultur og bidra med nye perspektiver på den norske kultur-arven.
Det vil også være naturlig å drøfte hvilke etiske verdier som er felles, og hvilke som er ulike for den norske kulturen og den kulturelle bakgrunnen til elevene 

Litteratur
Norskopplæringen skal også vektlegge erfaringer og opplevelser. Gjennom lesing av litteratur kan elevene få bekreftet og bearbeidet sine egne livserfaringer, og god litteratur vil være en viktig stimulans for deres etiske og estetiske utvikling. I tillegg formidler litteratur viktige sider ved norsk historie og kulturhistorie og gir elevene kunnskap om miljøer de ellers ikke har direkte tilgang til. 

Lesing har dessuten mye å si for språklig utvikling. Samtidig gir litteraturen eksempler på hvor-dan virkeligheten kan utforskes og framstilles, og den kan tjene som modell for elevene når de skriver.

I arbeidet med litteratur må også minoritetskulturenes litterære virksomhet trekkes inn. Opp-læringen bør gi elevene et grunnlag for å kunne identifisere seg med og være aktive bidragsytere til både majoritetskulturen og til minoritetskulturer som finner sitt uttrykk gjennom norsk språk.

Språk
Språkkompetanse er en grunnleggende forutsetning for videre skolegang og for full deltakelse i det norske samfunnet, både i yrkeslivet og i samfunns- og kulturlivet.

Utviklingen av den språklige kompetansen, både forståelse og uttrykksevne, står sentralt i norsk-opplæringen. Tospråklige elever har dessuten spesielle forutsetninger for å få innsikt i språkopp-bygning og språkbruk, noe som må komme både morsmålet og andrespråket til gode. I tillegg må elevene bli oppmuntret til å verdsette sitt morsmål og til å unngå en altfor sterk funksjons-deling mellom de to språkene. 

Opplæringen skal også legge vekt på hovedtrekkene i den norske språkhistorien, forholdet mellom norsk og samisk, minoritetsspråkenes status og forholdet mellom dialekter og standard-språk.

Elevene velger én av de to målformene som hovedmål. De skal lese tekster i begge målformer, men med klar vekt på hovedmålet. Som i grunnskolens norsk som andrespråk for språklige minoriteter kreves det ikke skriveferdighet på sidemålet.

Massemedier
Elevene må lære å utnytte massemedier som informasjonskilder og kulturformidlere. Det er dessuten viktig at de gjøres kjent med forskjellige virkemidler i ulike massemedier og hvilken rolle massemediene spiller i samfunnet.

Oppbygning av læreplanen
I yrkesfaglige studieretninger skal elevene ha 150 årstimer over 2 år (gjennomsnittlig 2 uke-timer) i norsk som andrespråk for språklige minoriteter. I studieretningene for allmenne, økonomiske og administrative fag, musikk, dans og drama og idrettsfag skal elevene ha 524 årstimer over 3 år (gjennomsnittlig 4-5-5 uketimer).

Modul 1 og 2 utgjør det felles grunnlaget for elevene i alle studieretninger. I yrkesfaglige studie-retninger tas modul 1 normalt på grunnkurset og modul 2 normalt på videregående kurs I. I de andre studieretningene tas både modul 1 og modul 2 normalt på grunnkurset. Modul 3 tas normalt på videregående kurs I, og modul 4 tas normalt på videregående kurs II. Modul 3 og 4 bygger på modul 1 og 2, og de fire modulene fyller til sammen kravet til studiekompetanse. I studieretningene for allmenne, økonomiske og administrative fag, musikk, dans og drama og idrettsfag er alle modulene obligatoriske.

Det vises ellers til vedlegg 1.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for modul 1 og 2 

Elevene skal

	kunne forstå norsk talespråk med en viss sosial og geografisk variasjon

	kunne lese sakprosa og skjønnlitteratur i begge målformer

	kunne uttrykke seg klart muntlig og skriftlig 

	med en viss sikkerhet kunne avpasse innhold og språk etter situasjonen

	til en viss grad kunne avpasse språket etter sjanger, emne, formål og mottaker

	kunne uttale norsk på en slik måte at de kan kommunisere godt med andre 

	ha kjennskap til en del muntlige og skriftlige sjangrer

	ha grunnleggende kunnskap om oppbygningen av det norske språket

	ha kjennskap til det norske språksamfunnet i dag 

	ha noe kjennskap til litteratur, både norsk og oversatt, og til muntlig fortellertradisjon i Norge og i andre land

	ha noe kunnskap om massemedier og om hvordan de fungerer og påvirker oss

	vise vilje til å bruke norsk, i tillegg til morsmålet, som redskap for læring og kommunikasjon og som kreativt uttrykk

	kunne definere egne læringsbehov og sette mål for, planlegge og gjennomføre sitt arbeid med faget

	kunne vurdere sitt arbeid og kommentere medelevers arbeid med faget på en konstruktiv måte

	ha kunnskap om ulike arbeidsmåter og kunne bruke disse i sitt daglige arbeid med faget

	kjenne til og kunne bruke ulike hjelpemidler og informasjonskilder

	ha evne til å arbeide selvstendig og kunne samarbeide med andre

	utvikle en trygg kulturell identitet bygd på likestilling og likeverd og kunne snakke om etiske problemstillinger

	utvikle en positiv holdning til språklig og kulturelt mangfold

	se muligheter for fortsatt kvalifisering og utvikling gjennom utdanning

	kunne bruke tilgjengelig informasjonsteknologi

2.2	Modul 1

Mål 1	Forståelse av talt norsk
Elevene skal kunne forstå talt norsk med en viss sosial og geografisk variasjon i ulike sammenhenger

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	ha god nok forståelse til å kunne delta aktivt i samtaler 

1b	ha et tilstrekkelig stort ordforråd til å kunne forstå undervisningen og samtalene i klasserommet 

1c	kunne forstå talt norsk godt nok til at de kan skaffe seg nødvendig informasjon for å kunne løse relevante arbeidsoppgaver

1d	kunne gjenkjenne den lokale dialekten og sosiolekter

Mål 2	Muntlig bruk av norsk
Elevene skal vise evne til å bruke norsk språk som redskap for læring og som kommunikasjonsmiddel

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne uttrykke seg med så god uttale og språkføring at andre oppfatter det som sies

2b	kunne delta aktivt i undervisningen med spørsmål og kommentarer og i samtaler
	i samlet klasse og i grupper

2c	kunne snakke om faglige emner på det årstrinnet og i den studieretningen de befinner seg

2d	kunne gi en muntlig framstilling, f.eks. presentere et synspunkt eller et saksforhold, gi en instruksjon eller fortelle om en opplevelse

2e	kunne uttrykke egne holdninger og meninger

2f	kunne finne tjenlige måter å kommunisere på for å utvide sine uttrykksmuligheter og utvikle språklig selvtillit slik at de kan uttrykke seg tydelig på norsk

2g	arbeide med å avpasse innhold og språk etter situasjonen

Mål 3	Leseferdighet
Elevene skal kunne forstå skriftlige framstillinger og kunne lese med ulike siktemål 
og rimelig hastighet

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne forstå hovedinnholdet i skriftlige framstillinger om allmenne og faglige emner

3b	kunne lese enkle, egnede skjønnlitterære tekster 

3c	kunne hente ut relevant informasjon fra en tekst etter behov

3d	kunne lese sakprosatekster med forståelse og rimelig hastighet

3e	kunne lese høyt både enkle sakprosatekster, enkle egenproduserte tekster og 
	korte, egnede skjønnlitterære tekster på en slik måte at tilhørerne oppfatter innholdet

3f	forstå betydningen av å oppøve sin lesekapasitet gjennom utvikling av gode lesevaner og utstrakt tekstlesing

Mål 4	Skriftlig bruk av norsk
Elevene skal kunne gi sammenhengende skriftlige framstillinger på hovedmålet med rimelig grad av grammatisk korrekthet og dekkende ordforråd. De skal til en viss grad kunne tilpasse den skriftlige framstillingsformen til ulike sjangrer, emner, formål og mottakere

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kunne uttrykke seg skriftlig med en rimelig grad av grammatisk korrekthet og 
	dekkende ordforråd 

4b	kunne gi en sammenhengende skriftlig framstilling, f.eks. presentere og grunngi et  synspunkt, fortelle om en opplevelse, framlegge et saksforhold og skrive et referat 
	eller et brev 

4c	kunne ta notater fra muntlige og skriftlige kilder

4d  	ha noe kjennskap til ulike sjangrer og oppøve evnen til å avpasse språket etter sjanger, emne, formål og mottaker

4e	ha en viss kjennskap til hvordan man utvikler, bygger opp, endrer og skriver ferdig en tekst 

4f	kunne bruke tilgjengelig informasjonsteknologi i arbeidet med tekster

Mål 5	Språkkunnskap
Elevene skal ha kunnskap om oppbygningen av det norske språket

Hovedmomenter
Elevene skal

5a	med bakgrunn i morsmålet kunne identifisere og navngi sentrale grammatiske trekk i det norske språket og bruke denne kunnskapen til å forbedre andrespråket sitt

5b	ha en viss kjennskap til hvordan sammenheng i tekst skapes, og ha god nok innsikt til selv til en viss grad å kunne vurdere, bearbeide og forbedre andrespråket sitt, selvstendig og i samarbeid med andre

Mål 6	Litteratur
Elevene skal kunne lese norsk og oversatt litteratur slik at de både kan få interesse for og oppleve glede ved litteratur og kan bruke litteraturen som støtte i egen utvikling. De skal lese tekster både på bokmål og på nynorsk, og både mannlige og kvinnelige forfattere skal være representert

Hovedmomenter
Elevene skal

6a	kunne lese et egnet utvalg norsk og oversatt litteratur

6b	kunne gjengi og kommentere innholdet i de tekstene som leses

6c	ha noe kjennskap til muntlig fortellertradisjon i Norge og i andre land gjennom ulike sjangrer som f.eks. eventyr, sagn, gåter, vitser, rim og regler

Mål 7	Massemedier
Elevene skal kunne bruke ulike massemedier til informasjon og som kilde til å lære norsk, både muntlig og skriftlig. De skal også kjenne til viktige virkemidler som brukes i mediene

Hovedmomenter
Elevene skal

7a	kjenne til både lokale og landsdekkende massemedier og kunne bruke disse i 	skolearbeidet

7b	kjenne til viktige virkemidler i ulike massemedier

Mål 8  Studieteknikk
Elevene skal utvikle gode arbeidsvaner i faget og kunne overføre disse ferdighetene til arbeidet med andre fag og videre utdanning

Hovedmomenter
Elevene skal

8a	ha kunnskap om og kunne bruke elementær studieteknikk

8b	kunne bruke ordlister, ordbøker, skolegrammatikker, oppslagsverk og egnet kilde- materiale som hjelpemidler

8c	kunne finne fram til informasjon de trenger til faglig arbeid, og litteratur de kan lese på egen hånd gjennom bibliotek o.l.

8d	kunne arbeide målrettet, effektivt og systematisk individuelt og i samarbeid med andre

2.3	Modul 2

Mål 1	Forståelse av talt norsk
Elevene skal videreutvikle sin evne til å forstå talt norsk med en viss sosial og geografisk variasjon i ulike sammenhenger

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	ha god nok forståelse til å kunne delta aktivt i samtaler og diskusjoner

1b	kunne forstå vanlige idiomer og ha et tilstrekkelig stort ordforråd til å kunne forstå undervisningen og diskusjonene i klasserommet 

1c	kunne forstå talt norsk godt nok til at de kan skaffe seg den informasjonen de trenger

1d	kunne forstå den lokale dialekten og sosiolekter

Mål 2	Muntlig bruk av norsk
Elevene skal vise evne til å bruke norsk språk som redskap for læring og videreutvikle språket som kommunikasjonsmiddel

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne uttrykke seg med så god uttale og språkføring at andre forstår hva som blir sagt

2b	kunne delta aktivt i undervisningen med spørsmål og kommentarer og i samtaler og diskusjoner i samlet klasse og i grupper

2c	kunne samtale om faglige emner på det årstrinnet og i den studieretningen de befinner seg

2d	kunne gi en sammenhengende muntlig framstilling, f.eks. innlede til samtale om et fritt valgt emne, kommentere et innlegg fra medelever eller fortelle en historie

2e	kunne uttrykke og grunngi egne holdninger og meninger

2f	kunne utvide sine uttrykksmuligheter og utvikle språklig selvtillit slik at de kan uttrykke seg spontant på norsk

2g	kunne avpasse innhold og språk etter situasjonen med en viss sikkerhet

Mål 3	Leseferdighet
Elevene skal kunne forstå sammenhengende skriftlige framstillinger, videreutvikle sin evne til å lese med ulike siktemål og kunne lese med relativt god hastighet

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne forstå skriftlige framstillinger om allmenne og faglige emner

3b	kunne lese egnede skjønnlitterære tekster

3c	kunne hente ut og vurdere relevant informasjon fra en tekst etter behov

3d	kunne lese sakprosatekster med god forståelse og relativt god hastighet

3e	kunne lese høyt både sakprosatekster, egenproduserte tekster og egnede skjønnlitterære tekster på en slik måte at tilhørerne oppfatter innholdet

3f	oppøve sin lesekapasitet gjennom utvikling av gode lesevaner og utstrakt tekstlesing

Mål 4	Skriftlig bruk av norsk
Elevene skal videreutvikle sin evne til å gi sammenhengende skriftlige framstillinger på hovedmålet med rimelig grad av grammatisk korrekthet og dekkende ordforråd. De skal også videreutvikle evnen til å tilpasse den skriftlige framstillingsformen til ulike sjangrer, emner, formål og mottakere

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	videreutvikle evnen til å uttrykke seg skriftlig med en rimelig grad av grammatisk korrekthet og dekkende ordforråd

4b	kunne gi en sammenhengende skriftlig framstilling, f.eks. presentere og grunngi et synspunkt, fortelle en historie, framlegge et saksforhold, skrive et referat eller en 
	rapport og kunne løse andre skriftlige oppgaver etter behov

4c	kunne ta notater fra muntlige og skriftlige kilder og bruke skriftspråket til å forberede innlegg til diskusjoner

4d	ha kjennskap til ulike sjangrer og til en viss grad kunne avpasse språket etter sjanger,
	emne, formål og mottaker

4e	ha kjennskap til hvordan man utvikler, bygger opp, endrer og skriver ferdig en tekst 

4f	kunne bruke tilgjengelig informasjonsteknologi i arbeidet med tekster

Mål 5	Språkkunnskap
Elevene skal ha kunnskap om oppbygningen av det norske språket og om språksitua-sjonen i Norge. De skal også ha generell kunnskap om og innsikt i hvordan språk-strukturer og språkbruk kan variere i ulike språk

Hovedmomenter
Elevene skal 

5a	kunne identifisere og navngi grammatiske trekk i det norske språket og bruke denne kunnskapen til å forbedre andrespråket sitt

5b	ha kjennskap til hvordan man bygger opp en tekst, og ha god nok innsikt til selv til en viss grad å kunne vurdere, bearbeide og forbedre andrespråket sitt, selvstendig og i samarbeid med andre

5c	ha en viss kunnskap om det norske språksamfunnet i dag og den stilling bokmål, nynorsk, samisk og minoritetsspråk har

5d	forstå innholdet i begreper som andrespråk, flerspråklighet, dialekter, sosiolekter og standardspråk

Mål 6	Litteratur
Elevene skal lese norsk og oversatt litteratur slik at de både kan videreutvikle interessen for og oppleve glede ved litteratur og kan bruke den som støtte i egen utvikling. De skal lese tekster både på bokmål og på nynorsk, og både mannlige og kvinnelige forfattere skal være representert

Hovedmomenter
Elevene skal

6a	lese et utvalg norsk og oversatt litteratur

6b	oppleve et drama som teaterforestilling, film eller hørespill og kunne gjengi hovedinnholdet

6c	kunne gjengi, kommentere og reflektere over innholdet i de tekstene som leses

6d	ha kjennskap til muntlig fortellertradisjon i Norge og i andre land gjennom ulike sjangrer som f.eks. eventyr, sagn, gåter, vitser, rim og regler

6e	ha noe kunnskap om ulike sjangrer i sakprosa og skjønnlitteratur

Mål 7	Massemedier
Elevene skal bruke ulike massemedier til informasjon og som kilde til å lære mer norsk, både muntlig og skriftlig. De skal også kjenne til virkemidler som brukes i mediene og ha noe kunnskap om medienes betydning i samfunnet 

Hovedmomenter
Elevene skal

7a	kunne hente informasjon fra lokale og landsdekkende massemedier og kunne bruke disse i  skolearbeidet

7b	ha noe kunnskap om den rollen massemediene spiller i samfunnet, og kjenne til språklige og andre virkemidler som brukes i ulike medier, f.eks. reklame 

2.4	Felles mål for modul 3 og 4

Elevene skal

	kunne forstå norsk talespråk med sosial og geografisk variasjon

	kunne lese norske sakprosatekster i begge målformer med god nok forståelse og stor nok hastighet til å kunne orientere seg i samfunnet og til å kunne følge vanlig studieprogresjon i sin utdanning

	kunne lese norsk og oversatt skjønnlitteratur i begge målformer med forståelse og innlevelse

	kunne uttrykke seg klart og presist med variert ordforråd muntlig og skriftlig om faglige og allmenne emner 

	kunne avpasse innhold og språk etter situasjonen

	kunne avpasse språket etter sjanger, emne, formål og mottaker

	ha evne til å formulere standpunkter og delta aktivt i både uformelle og mer formelle diskusjoner

	ha kunnskap om ulike muntlige og skriftlige sjangrer og kunne dra nytte av kunnskapen i sin egen språklige produksjon

	ha god kunnskap om ordbøyningen og setningsoppbygningen i den ene av de to målformene og ha et visst kjennskap til strukturen i den andre

	ha en viss kunnskap om norsk språkhistorie fra 1800-tallet til i dag, den historiske bakgrunnen for bokmål og nynorsk og den rollen samisk har hatt

	ha kunnskap om tospråklighet og språkkontakt

	ha kunnskap om språkslektskap og strukturell variasjon mellom språk, og om hvordan samtalekonvensjoner kan variere innenfor og mellom språksamfunn 

	ha kunnskap om hovedlinjene i norsk litteraturhistorie og godt kjennskap til et representativt utvalg av norsk og oversatt litteratur

	ha kunnskap om hva som kjennetegner ulike sjangrer i sakprosa og skjønnlitteratur 

	kunne beskrive og drøfte både innholdet i og utformingen av tekster i ulike sjangrer

	vise vilje til å bruke norsk, i tillegg til morsmålet, som redskap for læring og kommunikasjon og som kreativt uttrykk

	kunne beskrive egne læringsbehov og sette mål for, planlegge og gjennomføre sitt arbeid med faget

	kunne utvikle dømmekraft, kritisk sans og kreativitet

	kunne vurdere sitt arbeid og kommentere medelevers arbeid med faget på en slik måte at det kan støtte dem i deres faglige utvikling

	ha kunnskap om ulike arbeidsmåter og kunne bruke disse i sitt daglige arbeid med faget

	kunne bruke ulike hjelpemidler og informasjonskilder

	ha evne til å arbeide selvstendig og kunne samarbeide med andre

	utvikle en trygg kulturell identitet bygd på likestilling og likeverd og kunne drøfte etiske problemstillinger

	utvikle en positiv holdning til språklig og kulturelt mangfold

	se muligheter for fortsatt kvalifisering og personlig utvikling gjennom utdanning

	vise vilje til å delta aktivt i samfunnslivet slik at de både kan ivareta sine egne interesser og arbeide for et solidarisk samfunn

	kunne bruke tilgjengelig informasjonsteknologi

2.5	Modul 3

Mål 1	Forståelse av talt norsk 
Elevene skal kunne forstå talt norsk i ulike varianter og i ulike sammenhenger

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	ha god nok forståelse til å kunne delta i et bredt spektrum av muntlige aktiviteter som tilhørere og bidragsytere

1b	ha godt nok ordforråd og god nok kjennskap til idiomer til å kunne følge undervisningen i alle fag

1c	kunne forstå talt norsk godt nok til at de kan skaffe seg informasjon, og kunne nyttiggjøre seg informasjonen 

1d	kunne forstå de regionale talespråksvariantene som er mest brukt i radio og på fjernsyn

Mål 2	Muntlig bruk av norsk
Elevene skal ha så gode muntlige ferdigheter at de kan bruke norsk som redskap for læring og som kommunikasjonsmiddel

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	vise evne og vilje til å bruke talespråket i aktiv deltakelse i undervisningen og ha utholdenhet overfor språklig krevende oppgaver

2b	oppnå innsikt i og bevissthet om egen taleferdighet slik at de kan arbeide målbevisst og aktivt for å forbedre den 

2c	kunne uttrykke seg både forberedt og spontant med god uttale og flyt

2d	kunne gi en sammenhengende muntlig framstilling, f.eks. holde et foredrag om et oppgitt eller fritt valgt emne, referere et saksforhold eller gi en utførlig instruksjon

2e	videreutvikle evnen til å avpasse innhold og språk etter situasjonen 

Mål 3	Leseferdighet
Elevene skal kunne forstå sammenhengende skriftlige framstillinger med blikk for både helhet og nyanser, og de skal kunne lese med god hastighet

Hovedmomenter
Elevene skal 

3a	kunne forstå både helhet og nyanser i skriftlige framstillinger om faglige og allmenne emner

3b	kunne lese hele, egnede skjønnlitterære verk

3c	kunne lese med god hastighet 

3d	kunne lese høyt både sakprosatekster, egenproduserte tekster og egnede skjønnlitterære tekster slik at tilhørerne oppfatter både hovedinnholdet og nyansene i framstillingen

Mål 4	Skriftlig bruk av norsk
Elevene skal videreutvikle den skriftlige kompetansen i hovedmålet og kunne utforme tekster på en sikker måte

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kunne beherske bøyningsverk og setningsbygning på norsk og kunne bruke et variert ordforråd i tekster om allmenne emner og emner fra andre fag

4b	videreutvikle evnen til å avpasse språket etter sjanger, emne, formål og mottaker

4c	ha god kjennskap til hvordan man utvikler, bygger opp, endrer og skriver ferdig en tekst 

4d	kunne skrive sakprosa i ulike sjangrer som resonnerende framstilling, debattinnlegg og utgreiing

4e	ha en viss erfaring med å skrive skjønnlitterære sjangrer som f.eks. fortelling, novelle og dikt

4f	kunne bruke tilgjengelig informasjonsteknologi i arbeidet med tekster	

Mål 5	Språkkunnskap
Elevene skal ha kunnskap om språks strukturelle oppbygning, spesielt oppbygningen 
av det norske språket. Videre skal de ha kunnskap om tospråklighet for individer og samfunn og hvordan språkbruksregler kan variere i ulike kulturer. Elevene skal også
ha en viss kunnskap om norsk språkhistorie på 1800-tallet

Hovedmomenter
Elevene skal

5a	kjenne grammatiske og stilistiske begreper som er nødvendige for å analysere tekster, beskrive og drøfte språktrekk og språkbruk og forbedre andrespråket sitt

5b	ha relativt god kunnskap om norsk grammatikk og norske språkbrukskonvensjoner og om hvordan slike regler kan variere fra språksamfunn til språksamfunn

5c	ha kjennskap til norsk idiomatikk, ordtak og annet språklig fellesgods som inngår i den norskspråklige referanserammen

5d	ha en viss kunnskap om norsk språkhistorie fra 1830-ca.1900 slik at de får innsikt i bakgrunnen for skriftspråkene bokmål og nynorsk

5e	ha kunnskap om tospråklighet for individer og samfunn

Mål 6	Litteratur
Elevene skal lese og ha en viss kunnskap om norsk litteratur med hovedvekt på 1800-tallslitteraturen. De skal også lese noe oversatt litteratur. Tekstene kan ha moderne språkdrakt. Elevene skal lese tekster på både bokmål og nynorsk, og både kvinnelige 
og mannlige forfattere skal være representert

Hovedmomenter
Elevene skal

6a	ha noe kjennskap til norrøn litteratur, norsk folkediktning og litteratur fra 1600- og 
	1700-tallet

6b	lese et representativt utvalg norsk litteratur fra 1800-tallet

6c	lese noe nyere norsk og oversatt litteratur

6d	ha kunnskap om hva som kjennetegner sakprosa og skjønnlitterære sjangrer, og kunne tolke tekstenes innhold og peke på hovedtrekk i oppbygning og framstillingsmåte

6e	oppleve et drama, fortrinnsvis fra 1800-tallet, som teaterforestilling, film eller hørespill
	og kunne gjøre greie for handling og konflikt

6f	utvikle evnen til innlevelse i litteratur og kunne reflektere over tekstene i lys av egne og andres opplevelser og erfaringer
6g	kjenne hovedlinjene i norsk litteraturhistorie fram til år 1900, med hovedvekt på 1800-tallet, og kunne se litteraturen i et samfunnsperspektiv

2.6	Modul 4 

Mål 1	Forståelse av talt norsk
Elevene skal kunne forstå talt norsk i de fleste situasjoner og i ulike varianter, forstå de uformelle reglene som styrer muntlig kommunikasjon og kunne registrere trekk som tvetydighet og ironi

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	ha god nok forståelse til å kunne delta aktivt i ulike former for muntlig kommunikasjon
	og kunne følge handling og/eller resonnementer i lengre muntlige presentasjoner

1b	ha god nok forståelse til å kunne orientere seg i samfunnet og følge vanlig studie- progresjon i sin utdanning

1c	kunne forstå en del norske talespråksvarianter

Mål 2	Muntlig bruk av norsk
Elevene skal ha så gode muntlige ferdigheter i norsk at de kan bruke norsk som redskap for læring og som kommunikasjonsmiddel slik at de både kan ivareta sine interesser i samfunnet og bidra til samfunnets utvikling

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne uttrykke seg uten spesielle språklige problemer både spontant og i forberedte situasjoner

2b	kunne avpasse innhold og språk etter situasjonen 

2c	ha god innsikt i og bevissthet om egen taleferdighet og kunne arbeide målbevisst for å forbedre den

2d	kunne gi en lengre, sammenhengende muntlig framstilling

Mål 3	Leseferdighet
Elevene skal ha god lesekapasitet og kunne oppfatte både helhet og nyanser i tekstene

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne forstå og tolke helheten og nyansene i tekster i ulike sjangrer

3b	ha god nok lesekapasitet til å kunne orientere seg i samfunnet og følge vanlig studie-progresjon i sin utdanning

3c	kunne lese høyt både sakprosatekster og egnede skjønnlitterære tekster slik at tilhørerne oppfatter både hovedinnholdet og nyansene i framstillingen og har utbytte av opplesningen

Mål 4	Skriftlig bruk av norsk
Elevene skal kunne planlegge og skrive lengre tekster på hovedmålet med god oppbyg-ning, variert ordforråd og stor grad av korrekthet

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kunne skrive norsk med stor grad av korrekthet

4b	kunne avpasse språket etter sjanger, emne, formål og mottaker

4c	kunne bruke kunnskaper om sjangertrekk, grammatikk og tekstoppbygning som støtte for egen skriving

4d	kunne skrive lengre tekster med god struktur og sammenheng

4e	kunne skrive i ulike sjangrer

4f	kunne bruke tilgjengelig informasjonsteknologi i arbeidet med tekster

Mål 5	Språkkunnskap
Elevene skal ha detaljert kunnskap om oppbygningen av det norske språket og hvordan språk kan karakteriseres ut fra strukturelle fellestrekk.  Videre skal de ha kunnskap
om hvordan språk kan endre seg over tid, hvordan språkbruk kan variere geografisk og sosialt, og hvordan språk påvirker hverandre i flerspråklige samfunn. De skal også ha en viss kunnskap om norsk språkhistorie etter år 1900 og den plassen det samiske språket har hatt i Norge

Hovedmomenter
Elevene skal 

5a	ha kunnskap om hvordan norsk og andre språk kan karakteriseres ut fra språkslektskap og strukturelle fellestrekk

5b	ha en viss kunnskap om ulike varianter av norsk talemål (dialekter, sosiolekter, gruppe-språk og slang)

5c	ha en viss kunnskap om norsk språkhistorie fra ca. 1900 til i dag med vekt på forholdet mellom skriftspråkene bokmål og nynorsk og den plassen det samiske språket har hatt

5d	ha kunnskap om de språklige minoritetenes språksituasjon og språklige rettigheter i Norge

Mål 6	Litteratur
Elevene skal lese og ha kunnskap om norsk litteratur med hovedvekt på litteraturen etter år 1900 og lese noe oversatt litteratur. De skal lese tekster både på bokmål og på nynorsk. Både kvinnelige og mannlige forfattere skal være representert

Hovedmomenter
Elevene skal

6a	lese et bredt og representativt utvalg norsk sakprosa og skjønnlitteratur med hovedvekt på litteraturen etter 1900

6b	lese et utvalg oversatt litteratur

6c	kunne tolke tekster, reflektere omkring dem og videreutvikle evnen til innlevelse i litteratur 
	
6d	oppleve et drama, fortrinnsvis fra 1900-tallet, som teaterforestilling, film eller hørespill
	og kunne drøfte oppbygning og tematikk

6e	kjenne hovedlinjene i norsk litteraturhistorie med hovedvekt på tiden etter 1900 og kunne se litteraturen i et samfunnsperspektiv

6f	ha noe kunnskap om hvordan litteratur kan formidles gjennom medier som film, video, fjernsyn, radio, kassetter og plater

Mål 7	Fordypningsemne 
Elevene skal kunne fordype seg i et avgrenset emne innenfor språk, litteratur eller massemedier

Hovedmomenter
Elevene skal kunne planlagge, gjennomføre og presentere et større arbeid enten muntlig eller skriftlig. Emnet for arbeidet skal være hentet fra norsk eller oversatt litteratur, språkkunnskap eller massemedier. Kildematerialet skal være så omfattende at det fanger inn vesentlige sider ved emnet.

Fordypningsemner i litteratur kan være
- forfatterstudium
- litteraturhistoriske emner
- temastudium, enten temastudium i norske litterære verk, temastudium i litterære verk fra
	andre kulturer eller sammenliknende tematiske studier i verk fra ulike kulturområder

Fordypningsemner i språk kan være
- studium av språkstruktur i norsk eller andre språk 
- studium av hvilke funksjoner de ulike språkene har hos flerspråklige individer 
- studium av holdninger til språk og språkbruk
- sammenliknende studier av samtalekonvensjoner i norsk og morsmålet

Fordypingsemner i massemedier kan være
- sammenlikning av skjønnlitterære verk og filmatiseringer av dem
- analyse av språk og/eller innhold i radio- eller fjernsynsprogram
- studium av massemedier som kulturformidlere
- studium av massemedier som informasjonskilder

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et 	læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle eleven
	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningpraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken	kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen og i kapittel 2 i denne læreplanen, danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i 	opplæringens mål.

	Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

		Vurdering underveis.
		Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakter. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i dokumentert 
resultat av avsluttende eksamen.

3.4	Spesielle forhold 

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vurderingen av fordypningsemnet i modul 4 skal inngå som en del av karakteren i norsk skriftlig dersom eleven leverer en skriftlig oppgave. Hvis fordypningsemnet blir presentert muntlig, inngår det som den del av vurderingen i norsk muntlig.

Det vises ellers til vedlegg 2.

Vedlegg 1

Timetall og moduler

Modulinndeling for yrkesfaglige studieretninger	Årstimer	Uketimer	
Grunnkurs
	Modul 1:
Mål 1 - 8	
75	
2	
Videregående kurs I	Modul 2:
Mål 1 - 7	
75	
2	

Modulinndeling for allmenne, økonomiske og 
administrative fag, musikk, dans og drama og idrettsfag	Årstimer	Uketimer	
Grunnkurs
	Modul 1: Mål 1 - 8
Modul 2: Mål 1-7	
150	
4	
Videregående kurs I	Modul 3:
Mål 1 - 6	
187	
5	
Videregående kurs II
	Modul 4:
Mål 1 - 7 	
187	
5	

Merknader til vedlegg 1
I studieretningene for allmenne, økonomiske og administrative fag, musikk, dans og drama 
og idrettsfag tas modul 1 og modul 2 normalt over ett år. Modul 1 kan tas før modul 2,
eller modulene kan integreres.
  
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller 	enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.
Vedlegg 2

Vurderingsordninger i norsk som andrespråk for språklige minoriteter.

Standpunktkarakterer

Elevene skal ha to standpunktkarakterer etter hvert årstrinn.
Resultatene av prosjektarbeidene og arbeidet med fordypningsemnet skal inngå i standpunktkarakterene.

De elevene som tar 150-timerskurset med modul 1 på grunnkurset og modul 2 på videregående kurs I, skal etter hvert årstrinn ha to standpunktkarakterer, én i norsk muntlig og én i norsk skriftlig.

De elevene som tar 150-timerskurset med modul 1 og 2 på grunnkurset, skal etter grunnkurset ha to standpunktkarakterer, én i norsk muntlig og én i norsk skriftlig.

Etter modul 3 på videregående kurs I og etter modul 4 på videregående kurs II skal elevene ha to standpunktkarakterer, én i norsk muntlig og én i norsk skriftlig.

Eksamen

Yrkesfaglige studieretninger
Elevene kan etter modul 2 trekkes ut til eksamen i norsk muntlig og/eller norsk skriftlig. Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

Allmenne, økonomiske og administrative fag, musikk, dans og drama og idrettsfag:
Elevene skal opp til eksamen i norsk skriftlig etter modul 4. I tillegg kan de trekkes ut til eksamen i norsk muntlig. Den skriftlige prøven utarbeides sentralt, mens den muntlige prøven utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

Privatister

Det skal være mulig å ta privatisteksamen i faget etter nærmere retningslinjer gitt av departementet.	

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.