Title: Læreplan VGO Matematikk
Last saved by: kak

Læreplan for videregående opplæring

Matematikk

Felles allment fag i alle studieretninger

Oslo, juli 1999
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter det felles allmenne faget matematikk i alle studieretninger

Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring utgis separat.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 20. juli 1999

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	2
1.1    Matematikk i praksis	2
1.2    Matematikk i skolen	3
1.3    Matematikk felles allment fag	3
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	5
Kapittel 3:	Vurdering	10
3.1    Hvorfor vurdering?	10
3.2    Hva skal vurderes?	10
3.3    Hvordan skal vurdering skje?	10
3.4    Spesielle forhold som gjelder faget	10
Vedlegg 1	12
Timetall	12
Vedlegg 2	13
Vurdering i matematikk felles allment fag	13

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Matematikk i praksis

Alle bruker matematikk. Noen nøyer seg med den enkle matematikken som er nødvendig for å lage mat, gå i butikken eller passe tiden. Andre bruker matematikk for å undersøke om de tør ta opp studielån, bytte jobb eller kjøpe hus. Stadig flere studerer et fag der de trenger matematikk som verktøy, og mange har et arbeid som forutsetter matematiske kunnskaper eller bygger på matematisk teknologi. I et moderne samfunn finnes matematikken overalt uten at vi legger merke til den. De færreste tenker på matematikk når de kjører over en bro, hører på en CD-plate eller ser på værmeldingen, men ikke noe av dette ville ha vært mulig uten matematikk.

I mange fag er matematikk et viktig hjelpemiddel, og ofte er det de samme matematiske metodene som dukker opp i helt ulike sammenhenger. En økonom som regner ut hvilken salgspris som gir størst fortjeneste, bruker de samme matematiske begrepene og teknikkene som en astronom som regner ut hastigheten til en komet, eller en arkeolog som beregner alderen til et gravfunn fra oldtiden. Matematikkens evne til å skape generelle metoder som kan brukes i ulike situasjoner, er en av hovedårsakene til fagets anvendelighet.

Mange matematiske beregninger utføres i dag av datamaskiner. Det betyr ikke at menneskelige kunnskaper og ferdigheter i matematikk er overflødige. Riktignok er datamaskinene overlegne når det gjelder å behandle store informasjonsmengder raskt og effektivt, men noen må omsette denne informasjonen til matematisk form, skrive programmene som styrer maskinene og tolke resultatene de kommer fram til. Ved hjelp av datamaskinene kan vi i dag utføre beregninger som tidligere ville ha vært uoverkommelige, og framveksten av datateknologien har derfor ført til at vi har et større behov for matematiske kunnskaper enn før.

Det er ofte problemstillinger fra andre fag som gir matematikerne de største utfordringene, og som leder til faglig fornyelse og vekst. Faget er i stadig utvikling; nye forskningsresultater påvirker hele tiden samfunnsutviklingen, og nyvinninger innen vitenskap, teknologi og samfunnsliv skaper nye oppgaver og utfordringer for matematikken. Men matematikk er mer enn anvendelser, faget har også sine egne problemstillinger, metoder og teknikker. Det er disse som binder faget sammen, og som gjør det mulig å utvikle generelle metoder som kan benyttes på mange forskjellige fagfelt. Selv de som bare er interessert i matematikkens anvendelser, må skaffe seg innsikt i fagets struktur og tenkemåte for å forstå mulighetene og begrensningene.

1.2	Matematikk i skolen

Også i skolefaget matematikk må vi finne en balanse mellom anvendelser på den ene siden og teori, metoder og regneteknikk på den andre. Oppgaver fra virkeligheten må veksle med oppgaver der elevene får trent opp sin matematiske intuisjon og økt sin innsikt i matematiske metoder. Når vi studerer problemer fra virkeligheten, bør elevene i størst mulig grad få være med på hele modelleringsprosessen — de skal få øvelse i å formulere det opprinnelige problemet matematisk, velge hensiktsmessige metoder, løse problemet, og til slutt tolke og vurdere svaret i den opprinnelige situasjonen. Men elevene må også få utfordrende oppgaver fra matematikkens egen verden — oppgaver der de må gjette på sammenhenger, lete etter mønstre, lage eksempler, gjøre eksperimenter og gjennomføre simuleringer. Både når de arbeider med problemer fra virkeligheten, og når de utforsker rent matematiske spørsmål, må elevene få oppleve at matematikk ikke bare er en samling formler og algoritmer for å løse rutinemessige oppgaver, men også en verktøykasse med redskap til å løse problemer som krever fantasi og innsikt. Ingen kunnskap sitter så godt, og ingen forståelse er så dyp som den man selv har funnet frem til på egen hånd eller sammen med andre.

Matematikk er et ferdighetsfag der teknikker og metoder må øves inn. Det matematiske formelspråket gjør det mulig å framstille kompliserte sammenhenger på en oversiktlig måte, men behersker man ikke de grunnleggende regnereglene, er formlene til liten hjelp. Regning med parenteser, brøkuttrykk, potenser og rottegn er en nødvendig forutsetning for nesten alle nyttige og interessante anvendelser av matematikken. Og det er ikke nok å regne riktig, vi må også resonnere riktig. Når vi arbeider med matematikk, bruker vi språket på en mer presis måte enn i dagliglivet, og vi stiller strengere krav til den logiske oppbygningen. I matematikken godtas ikke et nytt resultat før det er bevist. I skolematematikken kan ikke alt bevises fra bunnen av, men det er viktig at lærestoffet bygges opp slik at elevene får en forståelse for den logiske strukturen og blir kjent med noen enkle, men slående bevis.

Matematikk er et fag med lange tradisjoner og med røtter i mange kulturer. Fagets historie er nært knyttet til disse kulturenes ånds- og samfunnsliv, og elevene bør få et innblikk i dette samspillet. Samtidig må man understreke at samspillet fortsetter i dag — elevene må få oppleve at matematikk er en aktivitet skapt av mennesker for å forstå og forbedre verden omkring seg. Ny teknologi gir nye muligheter til å eksperimentere og utforske, og skolematematikken må utnytte disse mulighetene der det er faglig og pedagogisk hensiktsmessig.

I en læreplan må man balansere mange faglige og pedagogiske hensyn. Regneferdighet, teoriforståelse, praktiske anvendelser, problemløsing, historisk innsikt og tekniske hjelpemidler må knyttes til emneområder på en fornuftig og naturlig måte. Samtidig må disse emnene ha passende vanskelighetsgrad og et innhold som kan forsvares ut fra sine anvendelser eller sin betydning for videre arbeid med faget. Det kan av og til være aktuelt å ta med stoff som ikke forsvarer en plass ut fra strengt nyttemessige kriterier, men som leder til gode oppgaver eller overraskende innsikt.

1.3	Matematikk felles allment fag

Læreplanen for grunnkurset skal dekke mange formål. Noen elever er i ferd med å avslutte sin opplæring i matematikk og trenger først og fremst matematikkunnskaper som kan brukes i hverdagen og yrkeslivet. Andre elever sikter mot studier i naturvitenskap, teknologi og økonomi og ønsker et solid grunnlag for videre arbeid med faget. Noen trenger hjelp og modning til å bygge opp selvtillit i faget, mens andre er utålmodige etter å gå videre mot nye mål. Alle elever trenger en matematikkundervisning som de trives med, som gir dem utfordringer de kan mestre og vokse på, og som lar dem skjønne hvorfor matematikk er viktig.

- – -
Denne læreplanen omfatter tre enheter: grunnenheten, Matematikk 1M, og påbyggingsenhetene 1X og 1Y. Matematikk 1M er felles for alle elever og utgjør matematikkfaget på de studieretningene som har 112 årstimer (omfang 3) matematikk felles allment fag. Disse elevene kan senere velge påbyggingsenheten 1X eller påbyggingsenheten 1Y med sikte på å oppfylle kravet til matematikk i generell studiekompetanse. På studieretninger som har 187 årstimer (omfang 5) matematikk, må elevene velge enten 1MX eller 1MY, som består av enheten 1M sammen med henholdsvis enheten 1X eller 1Y.

Matematikk 1M: Dette faget er felles for alle studieretninger og skal styrke elevenes grunnleggende innsikt og ferdighet i matematikk med særlig tanke på deres behov i dagligliv, samfunnsliv og yrkesliv. Opplæringen må tilpasses de enkelte studieretninger i vektlegging, eksempelmateriale og motivasjon. Stoffet skal i størst mulig grad knyttes til praktiske problemstillinger i yrkesliv og dagligliv, men elevene skal også få oppleve gleden ved å utforske matematiske sammenhenger og mønstre uten at det må ha en direkte praktisk anvendelse.

Matematikk 1Y: Som i Matematikk M ligger vekten på anvendelser i dagligliv, yrkesliv og samfunnsliv, men samtidig skal elevene oppleve matematikk som et spennende og kreativt fag der de selv kan oppdage og finne frem til nye sammenhenger. Matematikk Y gir sammen med Matematikk M grunnlag for studieretningsfaget 2MY.

Matematikk 1X: Denne påbyggingsenheten er beregnet for elever som ønsker en idémessige fordypning i matematikk, både som eget fag og som et redskap i andre fag. Samtidig inneholder enheten anvendelser og eksempler som belyser de grunnleggende ideene og teknikkene, og som gir elevene et grunnlag for egne undersøkelser og eksperimenter. Matematikk 1X gir sammen med Matematikk 1M grunnlag for studieretningsfagene 2MX og 2MY.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

Læreplanen har ni mål. Mål 1 og 2 angir ferdigheter, holdninger og perspektiver som er felles for alle enhetene 1M, 1X og 1Y, og som skal integreres gjennom hele faget. Målene 3, 4 og 5 inngår i grunnenheten 1M, målene 6 og 7 inngår i påbyggingsenheten 1Y, og målene 8 og 9 inngår i påbyggingsenheten 1X. 

Hovedmomenter som er merket med *, kan sløyfes på yrkesfaglige studieretninger dersom man trenger tid til å tilrettelegge stoff som er mer relevant for yrkesfagene.

Mål 1:	Kultur, språk og kommunikasjon
Elevene skal kunne tolke og formidle matematisk informasjon på muntlig, skriftlig og grafisk form. De skal ha et innblikk i matematikkens historie og ha noe kjennskap til fagets betydning for samfunns- og kulturliv

Hovedmomenter:
Elevene skal

1a	kunne samtale og samarbeide om matematiske spørsmål

1b	kunne presentere og begrunne egne oppgaveløsninger og undersøkelser, kunne føre et matematisk resonnement og kunne bruke matematisk notasjon og terminologi

1c	kunne lese og forstå en enkel matematisk tekst, kunne gjøre rede for innholdet og kunne bruke det i oppgaveløsing

1d	kjenne til matematikkens flerkulturelle historie og ha innblikk i matematikkens betydning for naturvitenskap, teknologi, samfunnsliv og kultur

Mål 2:	Modellering, eksperimentering og utforsking
Elevene skal ha innsikt i samspillet mellom matematikk og virkelighet og kunne arbeide med oppgaver som krever fantasi og innsikt. De skal kunne benytte teknologiske verktøy på en hensiktsmessig måte i modellering, utforsking og problemløsing

Hovedmomenter:
Elevene skal

2a	kunne omforme et problem fra virkeligheten til matematisk form, kunne løse det og kunne vurdere gyldigheten til løsningen

2b	kunne reflektere over egne metoder og resultater og kunne diskutere dem med andre

2c	kunne bruke teknologiske verktøy i utforsking og problemløsing

2d	kunne oppdage og eksperimentere med mønstre, systemer og sammenhenger og kunne undersøke om resultatene de kommer fram til, har generell gyldighet

2e	kunne formulere og løse problemer der de må kombinere sine matematiske kunnskaper og ferdigheter med initiativ, fantasi og innsikt

Mål 3:	Tallbehandling og praktisk regning
Elevene skal utdype sin tallforståelse, oppøve sine regneferdigheter og kunne bruke algebraiske formler til å forstå sammenhengen mellom ulike størrelser

Hovedmomenter:
Elevene skal

3a	kunne velge passende enheter i oppgaver fra dagligliv og yrkesliv, kunne bruke lommeregneren på en hensiktsmessig måte og kunne runde av svarene med fornuft

3b	kunne tolke, bearbeide og vurdere det matematiske innholdet i skriftlige, muntlige og grafiske fremstillinger i massemedia, bøker, bruksanvisninger o.l.

3c	kunne tolke og håndtere formler og algoritmer knyttet til dagligliv, yrkesliv og studieretning, kunne regne med tall og bokstavuttrykk og kunne løse algebraiske formler med hensyn på de forskjellige variablene

3d*	kjenne tallenes plassering på tallinjen, ha kjennskap til irrasjonale tall og kjenne til at ethvert intervall på tallinjen inneholder uendelig mange tall

3e	kunne behandle potenser og tall på standardform, og kunne anskueliggjøre store og små tall

3f	kjenne begrepene prisindeks, kroneverdi, reallønn og nominell lønn og kunne regne med disse størrelsene

3g	kunne behandle proporsjonale og omvendt proporsjonale størrelser grafisk og algebraisk

Mål 4:	Geometri
Elevene skal utvide sin kjennskap til grunnleggende begreper og resultater i geometri og kunne bruke dem til å løse geometriske problemer i praktiske situasjoner

Hovedmomenter:
Elevene skal

4a	kunne påvise at figurer er formlike og kunne utnytte formlikhet og Pythagoras’ setning i beregninger

4b	kunne bruke geometri til å løse praktiske problemer knyttet til lengder, arealer og volumer

4c*	kunne regne med sinus, cosinus og tangens til vinkler mellom 0 og 90 og kunne bruke trigonometri i praktiske situasjoner

4d*	kjenne til kjeglesnittene og deres rolle i utviklingen av vårt verdensbilde og kunne redegjøre for noen praktiske anvendelser av kjeglesnittene

Mål 5:	Sannsynlighetsregning
Elevene skal kjenne grunnbegrepene i sannsynlighetsregningen og kunne bruke dem til å utføre enkle beregninger

Hovedmomenter:
Elevene skal

5a	kjenne til begrepet sannsynlighetsmodell og kunne formulere og eksperimentere med enkle uniforme og ikke-uniforme sannsynlighetsmodeller

5b	kunne regne ut sannsynligheter ved å telle opp alle gunstige og alle mulige utfall i enkle eksempler

5c	kunne regne ut sannsynligheter ved hjelp av valgtrær,  Venn-diagrammer og andre systematiske oppstillinger

5d*	ha en intuitiv forståelse av uavhengighet og betinget sannsynlighet

5e*	kunne bruke addisjonssetningen og produktsetningen

Mål 6:	Geometri 2
Elevene skal gjennom konstruksjon, tegning og eksperimenter med og uten teknologiske hjelpemidler oppleve visuelle og estetiske sider ved geometrien

Hovedmomenter:
Elevene skal

6a	kunne konstruere eller tegne regulære mangekanter og kunne beregne når mønstre av like eller ulike regulære mangekanter kan fylle hele planet

6b	kunne konstruere eller tegne ulike spiralformer og fraktaler og kjenne eksempler på slike former i kunst og natur

6c	kjenne det gylne snitt, kunne konstruere eller tegne pentagrammer og gylne rektangler og kjenne eksempler på hvordan det gylne snitt er brukt i kunst, formgivning og arkitektur

Mål 7:	Praktisk bruk av funksjoner og algebra
Elevene skal kunne tegne og tolke funksjonsgrafer. De skal kunne bruke algebra og funksjoner i praktiske situasjoner

Hovedmomenter:
Elevene skal

7a	kjenne funksjonsbegrepet, være kjent med noen praktiske eksempler på funksjoner og kunne tegne funksjonsgrafer med og uten tekniske hjelpemidler

7b	kunne finne nullpunkter til funksjoner og skjæringspunkter mellom kurver ved hjelp av lommeregner

7c	kunne bruke lommeregneren til å finne topp- og bunnpunkter og kunne tolke resultatet i praktiske situasjoner

7d	kjenne sammenhengen mellom lineære funksjoner og rette linjer, kunne finne funksjonsuttrykket når linjen er gitt, kjenne begrepet stigningstall og kunne tolke det i praktiske situasjoner

7e	kunne løse to lineære likninger med to ukjente grafisk og ved regning

7f	kunne løse annengradsligninger grafisk og ved regning

7g	kunne bruke lommeregneren til å studere praktiske problemer knyttet til funksjoner bygd opp ved hjelp av potensfunksjoner, eksponentialfunksjoner og de fire regningsartene

7h	kjenne begrepene lineær og eksponentiell vekst, vite om noen vanlige eksempler, og kunne bruke regresjon på lommeregneren til å finne lineære og eksponentielle sammenhenger i praktiske situasjoner

7i	kunne bruke Briggske logaritmer og n-te røtter til å løse enkle likninger knyttet til eksponential- og potensfunksjoner i praktiske eksempler

7j	vite hvordan matematikk kan brukes til å datere historiske funn

Mål 8:	Algebra
Elevene skal regne med algebraiske uttrykk og kunne tolke og bruke algebraiske formler i praktiske sammenhenger. De skal kunne bruke likninger til å løse praktiske og teoretiske problemer

Hovedmomenter:
Elevene skal

8a	vite hvordan algebraiske uttrykk kan brukes til å beskrive sammenhengen mellom ulike størrelser og selv kunne formulere slike sammenhenger

8b	kunne regne med rasjonale bokstavuttrykk, bruke kvadratsetningene begge veier og regne med potensreglene for generelle eksponenter

8c	kunne løse annengradslikninger, faktorisere annengradsuttrykk og kjenne sammenhengen mellom røttene og koeffisientene i en annengradslikning

8d	kunne løse to likninger med to ukjente ved regning

8e	kunne bruke Briggske logaritmer og n-te røtter til å løse enkle ligninger knyttet til eksponential- og potensfunksjoner i praktiske eksempler

8f	vite hvordan matematikk kan brukes til å datere historiske funn

Mål 9:	Funksjonslære
Elevene skal forstå funksjonsbegrepet. De skal kunne tegne og tolke funksjonsgrafer og kunne bruke funksjoner i praktiske situasjoner. De skal ha kjennskap til ideene som ligger til grunn for derivasjon og integrasjon

Hovedmomenter:
Elevene skal

9a	forstå funksjonsbegrepet med definisjonsmengde og verdimengde og kunne tegne funksjonsgrafer med og uten tekniske hjelpemidler

9b	kunne finne nullpunkter til funksjoner og skjæringspunkter mellom kurver grafisk og ved regning

9c	kunne bruke lommeregneren til å finne topp- og bunnpunkter og kunne tolke resultatet i praktiske situasjoner

9d	kjenne sammenhengen mellom lineære funksjoner og rette linjer, kunne finne funksjonsuttrykket for en linje ved regning, kunne beregne stigningstallet og tolke det i praktiske situasjoner

9e	kunne bruke lommeregneren til å studere funksjoner bygd opp ved hjelp av potensfunksjoner, eksponentialfunksjoner og de fire regningsartene 

9f	kjenne begrepene lineær og eksponentiell vekst, kunne beskrive slike vekstforløp matematisk og vite om noen vanlige eksempler

9g	kunne bruke regresjon på lommeregneren til å finne funksjonsuttrykk som tilnærmet beskriver praktiske sammenhenger

9h	kjenne begrepene gjennomsnittlig og momentan vekst, kunne finne tilnærmede verdier for den momentane veksten ved regning, kunne bruke lommeregneren til å finne momentan vekst og kunne tolke momentan vekst i praktiske situasjoner

9i	kjenne til hvordan arealet under en funksjonsgraf kan tilnærmes med rektangler, kunne bruke lommeregneren til å beregne slike arealer og kunne tolke disse arealene i praktiske situasjoner

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et
godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.
Vurdering vil ha ulike hensikter, bl.a.

•	å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling fram mot en kompetanse
•	å veilede, motivere og utvikle eleven
•	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
•	å informere samfunnet, arbeidslivet og videre utdanning om hvilken kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

•	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen og i kapittel 2 i denne læreplanen, danner utgangspunkt for vurderingen.
•	Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.
•	Vurderingen av elevene skal gi uttrykk for i hvilken grad den enkelte elev har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurdering skje?

Det skilles mellom:
•	vurdering underveis
•	avsluttende vurdering

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være individuell vurdering som avsluttes med karakterer eller individuell vurdering som ikke avsluttes med karakterer. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføring av opplæringen. Individuell vurdering underveis kommer bl a til uttrykk i terminkarakterer. Lærere vil finne ideer og hjelp til vurderingsarbeidet i en metodisk veiledning.

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk i standpunktkarakter og eksamen.

3.4	Spesielle forhold som gjelder faget

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre et større arbeid eller en prosjektoppgave i matematikk. Tema og problemstilling skal velges innenfor læreplanens rammer. Arbeidet kan inngå i et tverrfaglig prosjekt. 

Ulike sider ved faget egner seg for ulike vurderings- og eksamensformer. Regneteknikk, problemløsing og beherskelse av formelspråket vurderes best gjennom skriftlige prøver, mens teoriforståelse, historiekunnskap, utforskingsevne og kjennskap til tekniske hjelpemidler ofte er lettere å vurdere gjennom muntlige prøver. Vurderingen i løpet av året skal derfor baseres på både skriftlige og muntlige prestasjoner, større arbeider/prosjekt-oppgaver m.m.

Vedlegg 1

Timetall

Elevene i yrkesfaglige studieretninger skal ha 112 årstimer matematikk (1M) i grunnkurset. Elever i de øvrige studieretninger skal ha 187 årstimer matematikk (1MX eller 1MY) gjennomført som én enhet.

De som har gjennomgått Matematikk 1M på yrkesfaglige studieretninger, kan bygge videre på dette for å tilfredsstille kravet til matematikk i generell studiekompetanse. De må da velge én av de to påbyggingsenhetene 1X eller 1Y. Normalt vil en påbyggingsenhet være på 75 årstimer (omfang 2).

Kravet om matematikk for generell studiekompetanse dekkes av 1MX eller 1MY. 1MX eller 1MY består av Matematikk 1M pluss Matematikk 1X eller 1Y. Matematikk 1MX gir grunnlag for å gå videre med studieretningsfagene 2MY og 2MX. Matematikk 1MY gir grunnlag for å gå videre med studieretningsfaget 2MY.

Enheter | Årstimer | Omfang

Matematikk 1M:
Mål 1-5

112

3

Matematikk 1Y:
Mål 1, 2, 6 og 7

75

2

Matematikk 1X
Mål 1, 2, 8 og 9

75

2

Matematikk 1MY
Mål 1-7

187

5

Matematikk 1MX
Mål 1-5, 8, 9

187

5

Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimert løp). For grupper eller enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

Vedlegg 2

Vurdering i matematikk felles allment fag

Yrkesfaglige studieretninger:

Matematikk 1M

Standpunktvurdering
Det gis én standpunktkarakter i faget.

Eksamen
Elevene kan trekkes ut til skriftlig eller muntlig eksamen. Skriftlig eksamen utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

Privatister
Privatister går opp til skriftlig eksamen og kan trekkes ut til muntlig eksamen. Skriftlig eksamen utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

Matematikk 1Y og Matematikk 1X

Standpunktvurdering
Det gis én standpunktkarakter i faget.

Eksamen
Elevene kan trekkes ut til skriftlig eller muntlig eksamen. Skriftlig eksamen utarbeides sentralt. Eksamen sensureres i samsvar med sentrale retningslinjer.

Privatister
Privatister går opp til skriftlig eksamen og kan trekkes ut til muntlig eksamen. Skriftlig eksamen utarbeides sentralt. Eksamen sensureres i samsvar med sentrale retningslinjer. 

Studieforberedende studieretninger:

Matematikk 1MY og 1MX

Standpunktvurdering
Det gis én standpunktkarakter i faget.

Eksamen
Elevene kan trekkes ut til skriftlig eller muntlig eksamen. Skriftlig eksamen utarbeides sentralt. Eksamen sensureres i samsvar med sentrale retningslinjer.

Privatister
Privatister går opp til skriftlig eksamen og kan trekkes ut til muntlig eksamen. Skriftlig eksamen utarbeides sentralt. Eksamen sensureres i samsvar med sentrale retningslinjer.