Title: Læreplan VGO VKII Flytekniske Fag
Last saved by: kak

Opprettet per 09.02.2000

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for elektrofag

Studieretningsfag i videregående kurs II flytekniske fag

Oslo, august 1999
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for videregående kurs II (VKII) flytekniske fag.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, august 1999

Innhold

Innhold	3
Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	1
1.3	Varighet	1
1.4	Innhold	2
1.5	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	4
2.1	Felles mål for studieretningsfagene	4
2.2	Vedlikeholdsteknikk	4
2.3	Menneskelige faktorer	5
2.4	Lover og bestemmelser	6
2.5	Fly – aerodynamikk, struktur og systemer	7
2.6	Helikopter - aerodynamikk, struktur og systemer	8
2.7	Gassturbin	9
2.8	Stempelmotor	10
2.9	Propeller	10
2.10	Flyteknisk engelsk	11
Kapittel 3:	Vurdering	12
3.1	Hvorfor vurdering?	12
3.2	Hva skal vurderes?	12
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	12
3.4	Spesielle forhold	13
Vedlegg 1	14
1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs II flytekniske fag	14
1.2	Moduler i videregående kurs II flytekniske fag	14
Vedlegg 2	15

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

En vedlikeholdsarbeider på flymateriell må ha helhetlig forståelse av strukturen i et luftfartøy og av alle systemer og komponenter som er installert i et luftfartøy, blant annet motorinstallasjoner, propeller, rotor, innredning, instrumentering og tilhørende systemer.

Arbeidet omfatter vedlikehold av det komplette luftfartøy i dets daglige drift. Det kan også omfatte vedlikehold av motor, komponenter, strukturdeler og innredning på egne verksteder.

Kontinuerlig luftdyktighet opprettholdes ved å skifte ut komponenter som deretter funksjons-testes for å verifisere korrekt funksjon og pålitelighet. Vedlikeholdspersonellet har ansvar for elektrisk, pneumatisk og mekanisk opererte systemer. For å ivareta slike arbeidsoppgaver kreves det positive holdninger, gode ferdigheter, vidtspennende kunnskaper og evne til å resonnere seg fram til riktige løsninger på problemer.

I flybransjen er den menneskelige faktor avgjørende for sikkerheten i luften. Yrkesutøveren må derfor ha normalt fargesyn, være nøyaktig, ærlig, ha kritisk sans og kunne samarbeide for å kunne utføre arbeidet på en sikker og effektiv måte.

Norge er medlem av den europeiske organisasjonen Joint Aviation Authorities (JAA) som setter standardkrav for kvalifikasjoner til personell som skal vedlikeholde luftfartøy. Luftfartsmyndigheten vedtar forskrifter som angir disse kravene. Det er flyverkstedene som er ansvarlige for at ansatt personell oppfyller kravene, og luftfartsmyndigheten har kontrollansvaret for at krav til sikkerhet i luftfarten er ivaretatt.

Videregående kurs I flyfag og videregående kurs II flytekniske fag tilfredsstiller luftfartsmyndighetens krav til teoretisk grunnutdanning for utstedelse av flyteknisk sertifikat.

Videregående skoler i flyfag må i tillegg til læreplanen aktivt bruke luftfartsmyndighetenes forskrifter for grunnutdanning i undervisningen (Bestemmelser for sivil luftfart).

1.2	Inntakskrav

For å bli tatt inn til videregående kurs II flytekniske fag må søkeren normalt ha bestått videregående kurs I flyfag i studieretningen eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Varighet

Videregående kurs II flytekniske fag er normalt 1-årig.

1.4	Innhold

Videregående kurs II flytekniske fag består av studieretningsfag, kroppsøving og valgfag. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.
Mål og hovedmomenter i studieretningsfagene er formulert slik at valg av emner og innlæringsgrad styres av forskrift for flytekniske sertifikater, fastsatt av Samferdselsdepartementet.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse (se vedlegg 1).

1.5	Kompetanse

Grunnlag for videre opplæring
Som hovedregel er fullført og bestått videregående kurs II grunnlag for å tegne lærekontrakt. Det vises til tilbudsstrukturen for videregående opplæring.

Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

Flyteknisk sertifikat
Fullført og bestått videregående kurs I flyfag og videregående kurs II flytekniske fag med karakteren 4 eller bedre i alle fag tilfredsstiller den teoretiske delen av nasjonale og internasjonale krav til flyteknisk sertifikat.

Fagbrev og svennebrev
For å oppnå fagbrev eller svennebrev, må det avlegges prøve i faget etter lov om fagopplæring i arbeidslivet og gjeldende forskrifter.

Annen yrkeskompetanse
For yrkeskompetanse som ikke er knyttet til fagbrev eller svennebrev, får man vitnemål etter 
3-årig videregående opplæring i skole.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3- årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II eller fagbrev eller svennebrev.
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene.
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetall

Timetall i grunn- kurs og VKI

Gjenstående timetall

Norsk | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Engelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nyere historie | 150 timer | 0 timer | 150 timer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
Naturfag | 187 timer | 75 timer | 112 timer
Til sammen | 1309 timer | 562 timer | 747 timer

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennfaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og VKI for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for studieretningsfagene

Elevene skal

	kunne velge og bruke relevant verktøy og måleinstrumenter til teknisk vedlikeholdsarbeid på luftfartøy

	kunne velge og bruke relevante materialer til ulike vedlikeholdsoppdrag på luftfartøy

	kunne se sammenhengen mellom den menneskelige faktor og sikkerhet i luften og kunne handle i samsvar med dette

	kunne vurdere vedlikehold av luftfartøy i en helhetlig sammenheng

	kunne holde orden ved utførelsen av arbeidet, og kunne utnytte materialer og ressurser økonomisk

	kunne bruke relevant dataunderlag til ulike oppgaver

	ha kunnskaper om og en bevisst holdning til hvordan hensyn til helse og miljø best ivaretas under arbeid med luftfartøy

	kunne følge riktige sikkerhetsprosedyrer under arbeid på luftfartøy

	kunne samarbeide med andre under planlegging og utførelsen av arbeidet, også på tvers av faggrenser

	vise en atferd som fremmer likeverd og likestilling

	kunne vise gode arbeidsrutiner og kunne planlegge, gjennomføre og kontrollere egne arbeidsoppgaver i henhold til gitte kvalitetskrav

	vite hvilke lover og forskrifter som til enhver tid gjelder på området

	kjenne de etiske normer som gjelder for faget

	ha syn for det estetiske ved vedlikehold av og reparasjoner på luftfartøy

	kunne ta ansvar for egen læring

	ha kunnskaper om nasjonale og internasjonale regler for luftfart

2.2	Vedlikeholdsteknikk

Mål 1
Elevene skal kunne forklare og utføre vedlikeholdsprosedyrer på luftfartøy og materiell

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne forklare bruk av generelt testutstyr for avionikk

1b	kunne forklare terminering og installasjon av elektriske kabler og plugger som brukes i luftfartøy

1c	kunne forklare og utføre vedlikehold på komponenter og mekanismer som benyttes i luftfartøy

1d	kunne utføre enkle platearbeider, og kunne utføre klinking og inspeksjon av klinkede forbindelser

1e	kunne utføre enkle loddearbeider, og kunne forklare andre metoder for sammenføyning brukt på luftfartøy

1f	kunne forklare metoder for feilsøking, og utføre inspeksjon, demontering, reparasjon og montering av komponenter og strukturdeler

1g	kunne forklare inspeksjoner etter unormale hendelser

1h	kunne forklare hvordan vedlikeholdsprogram og prosedyrer for luftfartøy og komponenter brukes

2.3	Menneskelige faktorer

Mål 1
Elevene skal ha inngående kunnskaper om de menneskelige faktorer som kan påvirke arbeidets kvalitet, og kunne bruke denne kunnskapen i sitt arbeid

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne forklare hvorfor menneskelige faktorer inngår som en sentral del av opplæringen i flyindustrien

1b	kunne forklare hvilke faktorer som påvirker og begrenser menneskers yteevne
1c	kunne forklare samspillet mellom mennesker på en arbeidsplass

1d	kunne identifisere kortsiktige og langsiktige faremomenter i forhold til arbeidsmiljøet, og kunne foreslå tiltak til forbedringer

1e	kunne beskrive hvilke konsekvenser menneskelige feil kan få, og hvordan man kan redusere konsekvensene

2.4	Lover og bestemmelser

Mål 1
Elevene skal ha kunnskaper om internasjonale organisasjoner for samarbeid i luftfarten, og skal kunne bruke lover og bestemmelser som omhandler sertifisering, drift og vedlikehold av luftfartøy

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne beskrive hvordan sivil luftfart er regulert gjennom internasjonalt samarbeid

1b	kunne angi hvilke bestemmelser som setter krav til drifts– og vedlikeholdsorganisasjoner og vedlikeholdspersonell, og kunne beskrive innholdet i og bruke forskriftene

Mål 2
Elevene skal ha inngående kunnskaper om oppbyggingen av nasjonale luftfartsmyndigheter, og skal kunne bruke nasjonale lover og bestemmelser som omhandler sertifisering, drift og vedlikehold av luftfartøy

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne beskrive hvordan sivil luftfart er regulert nasjonalt

2b	kunne angi hvilke nasjonale bestemmelser som setter krav til drifts– og vedlikeholdsorganisasjoner og vedlikeholdspersonell, og kunne beskrive innholdet i og bruke forskriftene

2.5	Fly – aerodynamikk, struktur og systemer

Mål 1
Elevene skal ha inngående kunnskaper om bruk og virkning av flyets aerodynamiske flater, og hvilke forhold som gjør seg gjeldende ved supersonisk flyging

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne forklare hvordan flyet manøvreres ved hjelp av kontrollorganer med tilhørende kontrollflater og hjelpeflater

1b	kunne beskrive de forhold som oppstår når flyet nærmer seg og overskrider lydens hastighet og kunne forklare hvorfor ikke alle fly har mulighet til å operere over lydens hastighet

Mål 2
Elevene skal ha detaljerte kunnskaper om og ferdigheter i vedlikehold av flyskrog/struktur

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne forklare oppbyggingen til ulike typer flystrukturer, og vite hvordan styrken i de ulike strukturene ivaretas

2b	kunne forklare hvordan skrog og tilhørende deler til et fly er bygd opp

2c	kunne utføre enkle arbeidsoppgaver på flystruktur og skrog etter gjeldende manualer

Mål 3
Elevene skal ha detaljerte kunnskaper om og ferdigheter i vedlikehold av flyets systemer

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne forklare oppbygging og virkemåte til flyets systemer

3b	kunne utføre enkle arbeidsoppgaver på systemer etter gjeldende manualer

2.6	Helikopter - aerodynamikk, struktur og systemer

Mål 1
Elevene skal ha detaljerte kunnskaper om og ferdigheter i vedlikehold av rotorer, helikopterets kontrollorganer og overføringer

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne forklare hvordan rotoren fungerer aerodynamisk

1b	kunne forklare virkemåte og oppbygging til helikopterets kontrollorganer

1c	kunne forklare hvordan rotorsystemet kontrolleres for ubalanse og vibrasjoner

1d	kunne forklare virkemåte og oppbygging til helikopterets transmisjoner (gearbokser)

1e	kunne utføre enkle arbeidsoppgaver på rotorsystemer etter gjeldende manualer

Mål 2
Elevene skal ha detaljerte kunnskaper om og ferdigheter i vedlikehold av helikopterskrog og struktur

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne forklare oppbyggingen til ulike typer helikopterstrukturer, og vite hvordan styrken i de ulike strukturene ivaretas

2b	kunne forklare hvordan skrog og tilhørende deler til et helikopter er bygd opp

2c	kunne utføre enkle arbeidsoppgaver på helikopterstruktur og skrog etter gjeldende manualer

Mål 3
Elevene skal ha detaljerte kunnskaper om og ferdigheter i vedlikehold av helikopterets systemer

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne forklare oppbygging og virkemåte til helikopterets systemer

3b	kunne utføre enkle arbeidsoppgaver på systemene etter gjeldende manualer

2.7	Gassturbin

Mål 1
Elevene skal ha inngående kunnskaper om virkemåte og konstruksjon av gassturbinmotorer

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne forklare og bruke de fysiske og mekaniske lover som er grunnleggende for virkemåten til en gassturbinmotor

1b	kunne forklare prinsippene som gjelder for konstruksjonen av og virkemåten til forskjellige typer gassturbinmotorer

1c	kunne forklare faktorer som påvirker gassturbinmotorens ytelse

1d	kunne forklare oppbygging og virkemåte til gassturbinmotorens seksjoner

1e	kunne forklare hvilke krav som settes til drivstoff og smøreolje i en gassturbinmotor

Mål 2
Elevene skal ha inngående kunnskaper om og ferdigheter i vedlikehold av gassturbinmotorens systemer

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne forklare oppbygging og virkemåte til gassturbinmotorens systemer

2b	kunne utføre enkle arbeidsoppgaver på systemene etter gjeldende manualer

Mål 3
Elevene skal ha inngående kunnskaper om og ferdigheter i bakkeoperasjon og vedlikehold av gassturbinmotorer

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne forklare virkemåten til gassturbindrevne hjelpeaggregater (APU)

3b	kunne forklare hvordan gassturbinmotorer er installert i luftfartøy

3c	kunne forklare prosedyrer for bakkeoperasjon, motorovervåking, og lagring/preservering av gassturbinmotorer

2.8	Stempelmotor

Mål 1
Elevene skal ha inngående kunnskaper om virkemåte og konstruksjon av stempelmotorer

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne forklare og bruke de fysiske og mekaniske lover som er grunnleggende for virkemåten til en stempelmotor

1b	kunne forklare prinsippene som gjelder for konstruksjonen av og virkemåten til forskjellige typer stempelmotorer

1c	kunne forklare faktorer som påvirker stempelmotorens ytelse

Mål 2
Elevene skal ha inngående kunnskaper om og ferdigheter i vedlikehold av stempelmotorens systemer

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne forklare oppbygging og virkemåte til stempelmotorens systemer

2b	kunne forklare hvilke krav som settes til drivstoff og smøreolje i en stempelmotor

2c	kunne utføre enkle arbeidsoppgaver på systemene etter gjeldende manualer

Mål 3
Elevene skal ha inngående kunnskaper om og ferdigheter i bakkeoperasjon og vedlikehold av stempelmotorer

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne forklare hvordan stempelmotorer er installert i luftfartøy

3b	kunne forklare prosedyrer for bakkeoperasjon, motorovervåking og lagring/preservering av stempelmotorer
2.9	Propeller

Mål 1
Elevene skal ha inngående kunnskaper om propellerteori, propellersystemer og ferdigheter i vedlikehold av propellere

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne forklare grunnleggende aerodynamiske forhold for propellere

1b	kunne forklare konstruksjon og virkemåte for et propellersystem

1c	kunne forklare prosedyrer for vedlikehold av propellersystemer

1d	kunne utføre enkle arbeidsoppgaver på et propellersystem etter gjeldende manualer

2.10	Flyteknisk engelsk

Mål 1
Elevene skal kunne bruke engelskspråklige tekniske håndbøker og kunne kommunisere muntlig og skriftlig på engelsk

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne lese og forstå engelskspråklige flytekniske håndbøker og annet vedlikeholdsunderlag

1b	kunne engelske navn på luftfartøyets systemer og komponenter

1c	kunne avgi enkle rapporter på engelsk, skriftlig og muntlig

1d	kunne føre dokumentasjon på engelsk

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal og internasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle eleven
	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de felles mål for studieretningsfagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen, danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	vurdering underveis
	avsluttende vurdering

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakterer.

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

3.4	Spesielle forhold

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Mål og hovedmomenter i denne læreplanen er utformet i henhold til luftfartsmyndighetens gjeldende krav til teoretisk grunnutdanning for utstedelse av flyteknisk sertifikat. Disse kravene er styrende for valg av emner og innlæringsgrad i opplæringen og vurdering av elevene.

Vedlegg 1

1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs II flytekniske fag

Felles allmenne fag | Årstimer | (gjennomsnitt uketimer)
Kroppsøving | 75 | 2
Studieretningsfag | |
Vedlikeholdsteknikk | 112 | 3
Menneskelige faktorer | 75 | 2
Lover og bestemmelser | 112 | 3
Fly – aerodynamikk, struktur og systemer | 225 | 6
Helikopter – aerodynamikk, struktur og systemer | 225 | 6
Gassturbin | 186 | 5
Stempelmotor | 75 | 2
Propeller | 75 | 2
Flyteknisk engelsk | 75 | 2
Valgfag | 75 | 2
Til sammen | 1309 | 35

1.2	Moduler i videregående kurs II flytekniske fag

Fag | Moduler | Årstimer | (gjennomsnitt uketimer)
Vedlikeholdsteknikk | Modul 1: Alle mål i faget | 112 | 3
Menneskelige faktorer | Modul 2: Alle mål i faget | 75 | 2
Lover og bestemmelser | Modul 3: Alle mål i faget | 112 | 3
Fly–, aerodynamikk, struktur og systemer | Modul 4: Alle mål i faget | 225 | 6
Helikopter–, aerodynamikk, struktur og systemer | Modul 5: Alle mål i faget | 225 | 6
Gassturbin | Modul 6: Alle mål i faget | 186 | 5
Stempelmotor | Modul 7: Alle mål i faget | 75 | 2
Propeller | Modul 8: Alle mål i faget | 75 | 2
Flyteknisk engelsk | Modul 9: Alle mål i faget | 75 | 2

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

Vedlegg 2

Vurdering i videregående kurs II flytekniske fag

Standpunktkarakterer

Det skal gis standpunktkarakter i alle fag.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakteren. Luftfartstilsynet har innsynsrett i lokalt gitte oppgaver som gir grunnlag for standpunktkarakter.

Eksamen

A.	Generelle prinsipper:

1.	Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.
2.	Alle studieretningsfagene kan trekkes ut som eksamensfag.
3.	Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig prøve.
4.	Eksamensoppgavene skal som hovedregel utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.
5.	Eksamen sensureres lokalt i samsvar med sentrale retningslinjer.
6.	Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt av departementet.

B.	Eksamen på videregående kurs 11 flytekniske fag:

Studieretningsfag:	Alle elevene skal opp til en eksamen hvor det trekkes mellomly - aerodynamikk, struktur og systemer og helikopter - aerodynamikk, struktur og systemer. Eksamensoppgaven utarbeides sentralt. Besvarelsene sensureres sentralt.

Alle elevene skal opp til eksamen i gassturbin. Eksamensoppgaven utarbeides lokalt. Besvarelsene sensureres lokalt. Luftfartsverket uttaler i brev til departementet at de ser det som naturlig at skolene samarbeider om å utarbeide oppgaven.

Alle elever trekkes ut til eksamen i ett av de øvrige studieretningsfagene (vedlikeholdsteknikk, menneskelige faktorer, lover og bestemmelser, stempelmotor, propeller, flyteknisk engelsk). Eksamensoppgaven utarbeides lokalt. Besvarelsene sensureres lokalt.

Luftfartstilsynet har innsynsrett i sentralt og lokalt gitte eksamener som gir grunnlag for eksamenskarakter.

Eksamensform:	Skriftlig

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.