Title: Læreplan VGO Opplæring i Bedrift Gipsmakerfaget Andre År
Last saved by: kak
Company: Utdanningsdirektoratet

11

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for byggfag

Andre års opplæring i bedrift
Gipsmakerfaget

Særløp

Oslo, januar 1996
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter modulene for særløp, andre års opplæring i bedrift for gipsmakerfaget.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte deler bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for de enkelte utdanningsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 17. januar 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)	2
1.3	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for 2. års opplæring i bedrift for gipsmakerfaget	3
2.2	Helse, miljø og sikkerhet	4
2.3	Modellering og modellarbeid	4
2.4	Form- og støpearbeid	5
2.5	Treknings- og pussarbeider	6
2.6	Bedriftslære	8
Kapittel 3:	Vurdering	10
3.1	Hvorfor vurdering?	10
3.2	Hva skal vurderes?	10
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	10
Vedlegg 1
Moduler i 2. års opplæring i bedrift for gipsmakerfaget	11

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Gipsmakerfaget har lange tradisjoner i Norge. Vi har bygninger fra det 16. århundret med rik dekor innvendig såvel som utvendig. Denne formen for utsmykning kalles stukkatur.

Tidligere kom gipsmakere til Norge fra blant annet Tyskland og Danmark. Det var heller ikke uvanlig at håndverkssvenner fra Norge reiste ut i verden for å praktisere og skaffe seg erfaring i yrket før de kunne starte opp sin egen håndverksforretning. De gamle laugene forlangte nærmest det.

I 1880-årene organiserte svennene seg under navnet "Gipsarbeidernes fagforening, Kristiania", som senere ble forandret til "Stukkatørenes fagforening, Kristiania". Årsaken til navnebyttet var det nære samarbeidet med de danske stukkatørene. I 1909 ble ordet gips tatt i bruk igjen, ved "Gips- og stukkatørenes fagforening, Kristiania". Mestrene hadde også sin forening, "Kristiania gipsmakerlaug". Denne foreningen ble stiftet i 1886 med oldermannen Thv. Guidotti.

Ved århundreskiftet var det ca. 90 svenner i gipsmakerfaget og 5 gipsmakerfirmaer i virksomhet. I 1945 var det ca. 50 svenner og 4 gipsmakerfirmaer, men antallet sank raskt. I perioden 1957-1984 ble det ikke avlagt  svenneprøver, slik at det i 1990 bare var 5 svenner og 3 mestre igjen i Norge. Gipsmakerfaget blir derfor regnet som et truet håndverksfag.

Tidligere var det tre utdanninger på fagområdet: Verkstedgipsmaker, gipspusser (bygningsgips-maker) og stukkmarmorgipsmaker. Fagene ble 3. 9. 1992 slått sammen til ett fag: Gipsmakerfaget.

Sentrale arbeidsområder i faget er trekking, støping og bearbeiding av formstoffer til ferdige produkter. Produktene kan f.eks. være pussarbeider på vegger og tak, innvendige dekorasjoner som takrosetter og gipslister, utvendige fasadedetaljer og støping av rene prydfigurer. Foruten gips, brukes også formstoffer som leire, plastelin, kalk, sement og polyester.

Arbeidsoppgavene i gipsmakerfaget består blant annet av modellering og formarbeid med ulike formtyper. Gipsmakerene utfører støpearbeid i forskjellige materialer. De restaurerer og vedlikeholder dekorasjoner og bygningsdeler, lager detaljer i stukkmarmor (kunstmarmor) og filer til sjabloner for trekningsarbeider. Ofte må gipsmakeren bygge opp forskalinger og former ut fra gamle tegninger og bygningsdetaljer. På denne måten føres gamle stilarter og håndverkstradisjoner videre.

Etter bestått svenneprøve kan det være aktuelt med videre utdanning til gipsmakermester. Mange vil også ha faglig utbytte av studier i kunsthistorie og gammel arkitektur, eller å ta kontakt med gipsmakermiljøer i Danmark, Tyskland, Frankrike og Italia.

1.2	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)

2. års opplæring i bedrift er normalt ett års heltidsopplæring. Opplæringen i bedrift for gipsmakerfaget skal normalt kombineres med en verdiskapningstid på ett år. 

1.3	Kompetanse

Svennebrev
Etter endt læretid kan lærlingen avlegge svenneprøve i gipsmakerfaget.
Etter bestått svenneprøve utstedes svennebrev.
Yrkesbetegnelse:	gipsmaker.
Fagbetegnelse: 	gipsmakerfaget.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for gjennomgått modul (eller i særskilte tilfeller del av en modul).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse. 
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetall

Timetall i grunn-kurs og 1. års oppl. i bedrift

Gjenstående timetall

Norsk | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Engelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nyere historie | 150 timer | 0 timer | 150 timer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
Naturfag | 187 timer | 75 timer | 112 timer
Til sammen | 1309 timer | 562 timer | 747 timer

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennfaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og 1. års opplæring i bedrift for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for 2. års opplæring i bedrift for gipsmakerfaget

Lærlingene skal

	kunne velge, bruke og vedlikeholde maskiner, verktøy og utstyr for gipsmakerfaget og kunne begrunne sine valg

	kunne bruke fagstoff og aktuelle hjelpemidler

	kunne bruke verneutstyr og kunne utføre arbeidet på en måte som tar hensyn til egen og andres sikkerhet og helse

	kunne bruke kroppen riktig for å forebygge belastningsskader

	ha en bevisst holdning til miljø og ressursspørsmål og kunne bruke kunnskapene på en slik måte at det tas hensyn til natur og miljø

	kunne stå for egne meninger, men også ha respekt for andres synspunkter uavhengig av bakgrunn, kjønn, relegion eller politisk oppfatning

	kunne arbeide grundig, nøyaktig og med stolthet for faget og ivareta gipsmakerfagets særpreg

	vise god arbeidsteknikk og verktøyføring

	kunne vurdere kvaliteten på utført arbeid i gipsmakerfaget

	kunne følge de lover og forskrifter som gjelder for faget

	kunne utføre arbeid i samsvar med krav stilt av antikvariske myndigheter

	kunne arbeide i samsvar med de moralske og etiske verdier som gjelder på arbeidsplassen og i samfunnet

	kunne arbeide selvstendig og kunne samarbeide med andre

	kunne vise sine kreative evner og ivareta fagets estetiske verdier

	vite hvilken betydning faget har for vern og vedlikehold av den eldre bygningsmasse

	kjenne til bygnings- og arkitekturhistorie

	ha kunnskaper om fagets oppgaver lokalt, nasjonalt og internasjonalt

2.2	Helse, miljø og sikkerhet

Mål 1
Lærlingene skal kunne identifisere forhold i arbeidsmiljøet som kan føre til ulykker og yrkesskader. De skal kunne utføre sitt arbeid i henhold til de regler og forskrifter som regulerer slike forhold og i sitt arbeid vise vilje og evne til å verne seg selv og andre

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne følge arbeidsmiljøloven og forskrifter som regulerer arbeidsforholdene i gipsmakerfaget

1b	kunne følge bedriftens regler for sikring av arbeidsplassen mot fallende gjenstander og personer mot fallulykker

1c	kunne bygge og kontrollere stillaser som brukes i gipsmakerfaget i henhold til krav i stillasforskriftene

1d	kunne beskytte seg selv, naturen og miljøet mot skadevirkninger av stoffer og kjemikalier som brukes i gipsmakerfaget

1e	kunne bruke kartoteket over helse- og miljøskadelige stoffer i arbeidet

1f	kunne bruke maskinelt utstyr og kunne følge vernereglene for bruk av slikt utstyr

2.3	Modellering og modellarbeid

Mål 1
Lærlingene skal ut fra kjennskap til ulike materialer kunne modellere detaljer på dekor og gesimser 

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne velge materialtype ut fra egenskaper og arbeidsoppdrag

1b	kunne bruke materialer som leire, plastelin, gips og kalkbasert mørtel til modelleringsarbeid

1c	kunne bruke egnet verktøy til ulike materialtyper og til alle typer modelleringsarbeid

1d	kunne utnytte plastelinens spesielle egenskaper i modellarbeidet

1e	kunne utmodellere mangler i gipslister, takrosetter og annen dekor

1f	kunne utmodellere skader på utvendige gesimser og dekor, ved hjelp av en gipskalkmørtel eller en sementkalkmørtel

Mål 2
Lærlingene skal kunne demontere modeller, og kunne klargjøre disse til formarbeidet

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne ta ned gipsgesims eller annen type gipsdekor

2b	kunne rense de nedtatte modellene

2c	kunne retusjere og reparere modellene, og kunne klargjøre til formarbeidet

2d	kunne lage en modell etter arbeidstegning

2e	vite hvilke krav som settes til toleranse i forbindelse med modellarbeidet

2f	kjenne til hvordan krympprosent legges til når gipsmodellen skal benyttes til et annet materiale

2.4	Form- og støpearbeid

Mål 1
Lærlingene skal kunne lage ulike formtyper som brukes i gipsmakerfaget og kunne behandle former med ulike typer formstoffer

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne dele opp en leirfigur for å lage en forloren form

1b	kunne bruke deleblikk og utføre en tråddeling

1c	kunne armere en forloren form og begrunne hvorfor armering er viktig

1d	kunne stable stykker i en forloren form på en riktig måte

1e	kunne bruke riktig slippmiddel til en forloren form

1f	kunne bygge opp en ekte form
1g	vite forskjellen mellom en ekte form og en keramisk form

1h	kunne forklare hvilke prepareringsmidler som brukes til ekte og keramiske former

1i	kunne lage en limform og kunne vurdere i hvilke tilfeller bruk av denne formtypen er riktig

1j	kunne lage en silikonform, f.eks. en blokkform eller en form med kappe

1k	kunne bedømme hvor blokkformer kan benyttes, og hvor det må benyttes kappe

1l	ta hensyn til de farer natur og miljø utsettes for ved bruk av nye silikonformstoffer og herdere

1m	kunne bruke nødvendig verneutstyr under formarbeidet for å ivareta egen og andres helse og sikkerhet under formbyggingen

Mål 2
Lærlingene skal kunne utføre ulike typer støpearbeider i gipsmakerfaget

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne bruke gips, gips og sand, sement og sand, sand og leire, og polyester i støpearbeider

2b	kunne lage en sement- og sandbasert mørtel til utstøp, f.eks. av en baluster

2c	kunne støpe et hode i en forloren form

2d	kunne retusjere et hode eller en figur etter at formen er hugget av

2e	kunne armere ulike produkter

2.5	Treknings- og pussarbeider

Mål 1
Lærlingene skal kunne utføre ulike typer trekningsarbeider og kunne montere ferdige produkter

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne velge ut og bruke riktig verktøy til de forskjellige trekningsarbeidene

1b	kunne kopiere og gjengi eksisterende profiler med nye trekninger

1c	kunne sette opp en trekkbane og lage rette og buede trekninger på arbeidsstedet i egnede materialer

1d	kunne montere profiler og feste trekningsarbeider innvendig og utvendig

1e	kunne lage og bruke en dreiekasse og dreie balustere og søyler

1f	kunne utføre kompliserte trekninger som f.eks. nisjer eller bue med to senterslag

1g	kjenne til prinsippene for utførelse av ovale trekninger

1h	kunne foreta nøyaktige gjæringer i alle mulige vinkler

1i	kunne lage finere trekningsarbeider til bruk i modeller

1j	kjenne til aktuelle tilsetningsstoffer som brukes i ulike typer trekningsarbeid

1k	kjenne til kalkens innvirkning på gipsen

1l	kunne utføre arbeid etter krav som stilles fra antikvariske myndigheter ved restaurering av trekningsarbeider

Mål 2
Lærlingene skal kunne utføre de vanligste pussarbeider på vegger og tak med gipspuss. De skal ha kjennskap til ulike pussemetoder, overflatebehandling, bruk av spesialverktøy og tilsetningsstoffer, og vite hvilke kvalitetskrav som stilles til ferdig arbeid

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne bygge opp et rabitstak av nauthår og av oppkuttet glassfiber

2b	kunne rete opp, lire og pusse på ulike typer underlag

2c	kunne utføre pussen i lodd og stokk, filset og stålglattet eller glitterpusset

2d	kunne lage tilslag og bruke tilsetningsstoffer

2e	kunne lage kalkmaling

2f	ha kjennskap til maskinelle påføringsmetoder, og kunne bruke tilgjengelige maskiner i pussarbeidet

2g	kunne bruke mørtelklasser

2h	kjenne til hvordan et terassogulv legges
2i	kunne håndtere og vedlikeholde verktøy og maskiner som brukes i pussarbeider

2j	kunne utføre arbeid etter krav som stilles av antikvariske myndigheter ved restaurering av pussarbeider

2.6	Bedriftslære

Mål 1 
Lærlingene skal kjenne bedriftens organisering, oppgaver og utvikling

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne bedriftens opprinnelse og utvikling

1b	ha kunnskaper om bedriftens arbeidsoppgaver, kunne forklare hvordan arbeidet organiseres og fordeles, og kunne følge bedriftens arbeidsrutiner

1c	kjenne bedriftens system for internkontroll og kvalitetssikring

1d	ha kjennskap til bedriftens plass i lokalsamfunnet og bransjens deltagelse nasjonalt og internasjonalt

1e	være kjent med hvordan beslutninger tas i bedriften

1f	kjenne bedriftens krav til kundebehandling og kunne ivareta dette i det daglige arbeidet

1g	kjenne til hvordan klager skal håndteres 

1h	kjenne til hvordan bedriften vurderer sin lønnsomhet

Mål 2
Lærlingene skal kjenne eget arbeidsområde godt, og hvilke rettigheter og plikter arbeidstaker og arbeidsgiver har

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne eget arbeidsområde og plassering i bedriften

2b	kjenne sin nærmeste leders arbeidsoppgaver og ansvarsområde

2c	kjenne de kravene som stilles til arbeidstakerne i bedriften, og kunne etterleve disse i det daglige arbeidet

2e	kjenne møterutinene på arbeidsplassen

2f	ha kjennskap til planer og tiltak når det gjelder bedriftens interne arbeidsmiljø

2g	kunne bruke hjelpemidler som telefon, telefaks, informasjonsteknologi o.l.

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere lærlingen, foresatte, veileder og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt lærlingen er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle lærlingen
	å motivere veilederen til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse lærlingen har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i kapittel 2 i denne læreplanen, både de felles målene i kapittel 2.1 og de fagspesifikke målene i kapitlet danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er lærlingens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av lærlingene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis er en vurdering som gjøres av lærlingen og lærebedriften i samarbeid. Vurderingen skal ta utgangspunkt i lærlingens kunnskaper, ferdigheter og holdninger.
Det er lærebedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får en allsidig opplæring i henhold til læreplanen.
For å legge forholdene til rette for en best mulig opplæring skal det benyttes opplæringsbok. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom svenneprøve. Grunnlaget for å kunne meldes til svenneprøve er gitt i forskrift og egne skriv fra departementet. Departementet vil utarbeide egne retningslinjer for gjennomføring av svenneprøve.

Vedlegg 1

Moduler i 2. års opplæring i bedrift for gipsmakerfaget

Moduler | Innhold | Prosentvis del av opplæringen

Modul 1:	Modellering og modellarbeid

Kapittel 2.3
Mål 1 og 2.

20%

Modul 2:	Form- og støparbeider

Kapittel 2.4
Mål 1 og 2.

35%

Modul 3:	Treknings- og pussearbeider

Kapittel 2.5
Mål 1 og 2.

40%

Modul 4:	Bedriftslære

Kapittel 2.6
Mål 1 og 2.

5%

Til sammen | | 100%

Kapittel 2.2. Helse, miljø og sikkerhet er ikke egnet for gjennomføring som egen modul, og integreres derfor i de andre modulene som en naturlig del.

Det er bedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får opplæring i forhold til læreplanens mål og hovedmomenter. Innlæring av teoretiske kunnskaper bør i størst mulig grad skje i tilknytning til praktiske arbeidsoppgaver. På områder hvor bedriften selv vurderer at den ikke har kompetanse til å forestå deler av opplæringen, må bedriften sørge for at lærlingen får denne opplæringen på annen måte.