Title: Læreplan VGO Byggfag
Author: kak
Company: Utdanningsdirektoratet
Keywords: endelig versjon

5

Læreplan  for  videregående  opplæring

Studieretning  for  byggfag

Studieretningsfagene  i  grunnkurs  byggfag

Oslo, oktober 1993
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for grunnkurs byggfag.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte deler bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Veiledende utstyrslister, metodiske veiledninger, oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet 15.10.93

Innhold

Kapittel 1: Generell informasjon	1
1.1 Innledning	1
1.2 Inntakskrav	2
1.3 Varighet	2
1.4 Innhold	2
1.5 Kompetanse	2

Kapittel 2: Mål og hovedmomenter	4
2.1 Felles mål for studieretningsfagene	4
2.2 Bransjelære, planlegging, tegningsforståelse og vernearbeid	5
2.3 Terrengarbeid og tekniske anlegg, utmåling og høydesetting	8
2.4 Mur-, puss-, stein- og betongarbeid	10
2.5 Trekonstruksjoner, formbygging og trestillas	12

Kapittel 3: Vurdering	14
3.1	Hvorfor vurdering?	14
3.2	Hva skal vurderes?	14
3.3	Hvordan skal vurdering skje?	14
3.4 Spesielle forhold som gjelder vurdering i grunnkurs byggfag.	15

Vedlegg 1	16
1.1 Fag- og timefordeling	16
1.2 Moduler	17

Vedlegg 2	18
Vurdering i grunnkurs byggfag	18

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1 Innledning

Det vil alltid bygges i Norge. I vår tid har det hele tiden vært behov for nye offentlige bygg, yrkesbygg og industrianlegg, veier og flyplasser, vann- og avløpsanlegg og anlegg for energiproduksjon. I tillegg er det behov for å bygge nye boliger til erstatning for dem som blir foreldet. Rehabilitering og modernisering av eldre bygninger utgjør i dag en større del av bransjens oppgaver.  Bygge- og anleggsbransjen er i stadig utvikling, og gir medarbeiderne mulighet til å arbeide på mange ulike fagområder som f.eks. rehabilitering av laftehus, tunneldriving og bygging av oljeinstallasjoner i betong. Den lange utviklingen i bransjen har ført til differensierte byggemønstre og byggeskikker. Det har vokst fram lokale variasjoner i teknisk og estetisk utførelse av byggverkene. Utøverne i bransjen har et stort ansvar for å ta vare på verdiene og å utvikle byggeskikken videre.

Kvalitetskravene til utforming av konstruksjonen, valg av materialer, nybygging og vedlikehold gir medarbeiderne i Norges største bransje utfordrende oppgaver som krever et solid faglig fundament. Prefabrikasjon av bygningsdeler og produksjon av byggevarer skjer i permanente industrianlegg, men de fleste arbeidsoppgavene løses på byggeplassen eller på anlegget. Arbeidsmiljøet og omgivelsene skifter med oppgavene, og krever at fagarbeideren kan arbeide selvstendig og har evne til å løse stadig nye problemer raskt og effektivt.

Grunnkurs byggfag er et felles grunnkurs for elever som skal fortsette opplæringen på videregående kurs I tømrer, murer, betongfag, anlegg og bergverk, anleggsmaskinfører og steinfag. Kurset gir innføring i bruk av materialer og verktøy, bygningskonstruksjoner og i utførelse av de viktigste arbeidsoppgavene som disse fagene har felles. Elevene får på denne måten et godt grunnlag for et bevisst valg av videregående kurs I og for videre opplæring til sitt framtidige yrke.

Bredden i kurset gir eleven mulighet til å forstå sammenhengen mellom ulike fagområder og bransjer som har et faglig fellesskap. Utøverne i disse fagområdene står for en betydelig del av verdiskapingen i Norge. Faglig forståelse og gjensidig respekt for de ulike fagenes egenart er nødvendig for at samarbeidet i byggeprosessen skal kunne fungere. Bransjens store spennvidde  gir god mulighet til å utvikle erfaring i samarbeid og ansvarsfølelse. Dette er nødvendig  fordi de fleste oppdrag utføres i samarbeid, i arbeidslag og mellom yrkesgrupper.

Grunnkurset legger vekt på å formidle positive holdninger til fagenes normer for innsats, arbeidsutførelse og fellesskap.  Materialene, produksjonsprosessene og sluttproduktene i bransjen påvirker miljøet i stor grad. I kurset legges det derfor vekt på å øve opp bevisst holdning til miljø- og ressursspørsmål.

Allmennfagene følger egne læreplaner og er derfor ikke beskrevet i denne planen. Det er viktig at allmennfagene tilpasses studieretningsfagene.

Gjennomføringen av et utbyggingsprosjekt krever et nært samarbeid mellom arkitekt, rådgivende ingeniør, bygningsteknisk etat, entreprenør og byggevareprodusent. Siden så mange ulike yrkesgrupper arbeider i bransjen, må også utdanningsveiene variere. De fleste fagarbeiderne i bransjen utfører mur-, tre- og betongarbeid eller ulike typer anleggsarbeid, og opplæringen for disse starter  med grunnkurs byggfag. Arbeidsledere og bygghåndverks-mestere må i tillegg til fagutdaningen ha praktisk erfaring og videreutdanning. Ingeniører, arkitekter og sivilingeniører har vanligvis en høgskoleutdanning som er gjennomført etter videregående skole på allmennfaglig linje. Noen velger å gjennomføre en høgskoleutdanning som en naturlig fortsettelse av fagutdanningen og skaffer seg dermed en bred kompetanse 
som bransjen har stort behov for.

1.2 Inntakskrav

For å bli tatt inn til grunnkurs byggfag, må søkeren normalt ha gjennomgått 9-årig grunnskole eller tilsvarende. Det vises også til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3 Varighet

Grunnkurset er normalt ett-årig. 

1.4 Innhold

Grunnkurset består av:

Studieretningsfagene
- Bransjelære, planlegging, tegningsforståelse og vernearbeid
- terrengarbeid og tekniske anlegg, utmåling og høydesetting
- mur-, puss-, stein- og betongarbeid
- trekonstruksjoner, formbygging og trestillas.
Til sammen 22  uketimer

Allmennfagene
Norsk, engelsk, matematikk, naturfag, kroppsøving.
Til sammen  11 uketimer:

Valgfag 
2 uketimer.

Det vises også til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse.

1.5 Kompetanse

Som hovedregel vil fullført og bestått grunnkurs gi inntak til videregående kurs I i studie-retningen. Det vises også til forskrift om inntak til videregående opplæring. 
For fag som er lagt under lov om fagopplæring i arbeidslivet, vil hovedmodellen for opplæringsløpet være to år i skole (grunnkurs og videregående kurs I). Den resterende delen av opplæringen vil normalt foregå i bedrift. Enkelte utdanningsløp har avvik fra hovedmodellen.

For fag som ikke er lagt under lov om fagopplæring i arbeidslivet, er opplæringsmodellen 3 år i videregående skole.

Fagbrev og svennebrev
For å oppnå fagbrev eller svennebrev, må det avlegges prøve i faget etter reglene i lov om fagopplæring i arbeidslivet, § 19 og § 20.

Annen yrkeskompetanse
For yrkeskompetanse som ikke er knyttet til fagbrev eller svennebrev, får man vitnemål etter 3 års videregående opplæring i skole.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller i særskilte tilfeller del av en modul). Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II eller fagbrev/svennebrev. Dessuten kreves det kunnskaper som tilsvarer et bestemt nivå innenfor følgende fag: Norsk (14 uketimer), engelsk (5 uketimer), samfunnlære (2 uketimer),  nyere historie (4 uketimer), matematikk (5 uketimer), naturfag (5 uketimer).
De allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.

For elever som har avsluttet fagutdanning med fag/svennebrev eller annen yrkeskompetanse, er det mulighet for å få generell studiekompetanse ved å ta de resterende fag og moduler i allmenne fag. Generell studiekompetanse kan også oppnås ved å velge et videregående kurs II som fører fram til studiekompetanse.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1 Felles mål for studieretningsfagene

Eleven skal   

	forstå sammenhengen mellom ulike fagområder og bransjer i bygge- og anleggsnæringen

	ha forståelse og respekt for de ulike fagenes egenart

	kunne ta vare på og bruke utstyr og hjelpemidler riktig

	kunne bruke materialer økonomisk

	kunne utføre arbeidet grundig og nøyaktig, ha vilje til å ta aktivt del i systematisk kvalitetssikring og kunne holde god orden på arbeidsplassen

	kunne utføre arbeidet på en måte som tar hensyn til egen og andres helse

	kjenne til de viktigste utviklingstrekkene i landets byggeskikk

	kunne ta ansvar for egen læring

	ha evne til å arbeide selvstendig, men også evne til å samarbeide når det er nødvendig

	ha utviklet positive holdninger til og kunnskap om de moralske og etiske verdier som gjelder på arbeidsplassen og i samfunnet

	kunne stå for egne meninger og begrunne sine vurderinger samtidig som de har respekt for andres synspunkter uavhengig av bakgrunn, livsfase, kjønn, religion osv

	ha utviklet sine skapende evner

	ha en bevisst holdning  til miljø- og ressursspørsmål, og kunnskaper som setter dem i stand til å utføre arbeidet under hensyn til natur og miljø

2.2 Bransjelære, planlegging, tegningsforståelse og vernearbeid	

Mål 1
Elevene skal kjenne til hvilke funksjoner et anlegg  eller byggverk skal fylle, og hvordan ulike yrkesgrupper må  samarbeide om planlegging og gjennomføring av byggeprosessen for å tilfredsstille de kravene som stilles.  Det kan dreie seg om krav til utforming,  materialbruk, innpassing i miljøet og til utførelse av arbeidet.  Elevene skal ha kjennskap til at avtaler om utførelse av bygge- og anleggsarbeider skal bygge på norsk lov og at en må følge gjeldende forskrifter og standarder for kontraktinngåelse og utførelse. De skal kjenne produksjonsleddene i bransjen og ha fått et grunnlag for senere yrkesvalg

Elevene skal ha fått forståelse for verdien av å sikre den delen av vår  kulturarv og historie som ligger i eldre bygninger og anleggskonstruksjoner 

Hovedmomenter
Elevene skal

1a.	kunne lage en oversikt som viser de forskjellige fasene i prosessen fra et byggeprosjekt eller anleggsprosjekt planlegges til det er realisert 

1b	kjenne til godkjenningsordninger for utførende entreprenører og at tillatelser må innhentes fra kommunale etater før byggestart 

1c	kunne gjøre rede for de viktigste produksjonsleddene i bergindustrien, stein-industrien og betongindustrien og de hovedproduktene som disse leverer til bygge- og anleggsnæringen

1d	kunne beskrive hvilke yrkesgrupper som er involvert i de ulike fasene av byggeprosessen, og kjenne utdanningsveiene for yrkesgruppene i bransjen, slik at de har et godt grunnlag for eget yrkesvalg

1e	kunne vise at de forstår og respekterer  de historiske og kulturelle verdier eldre bygninger og anleggskonstruksjoner representerer for fag og for samfunn 

1f	kunne vise forståelse og respekt for at eget og andres arbeid og de materialene og det utstyret de bruker, er verdier som må tas godt vare på

1g	kjenne hovedtrekkene i utviklingen av landets byggeskikk

Mål 2
Elevene skal kunne lese enkle planer og arbeidstegninger for de emnene grunnkurset omfatter.  De skal ha fått grunnleggende trening i å kommunisere ved hjelp av tegninger 

Hovedmomenter
Elevene skal 

2a	kunne lage oppsummeringer av arbeidet og ha deltatt i vurdering av sin egen innsats i forhold til målene i læreplanen 

2b	kunne finne fram i lærebøker og aktuelle håndbøker, slik at de kan skaffe seg informasjon som er nødvendig for å utføre arbeidet på en faglig god måte

2c	kunne delta i diskusjoner om framdriften av det praktiske arbeidet på skolen og tegne en enkel framdriftsplan for disse arbeidsoppgavene

2d	kunne gjøre rede for de vanligste tegningstypene og for hvordan symbolene brukes til å gi informasjon for utføring av arbeidet 

2e	kunne hente informasjon fra plantegninger, snitt- og fasadetegninger 

2f	kunne forklare sammenhengen mellom det modulsystemet som brukes ved planlegging og formatet på byggvarer 

2g	kunne tegne en enkel skisse som viser hvordan konstruksjonene opptar og overfører kreftene de utsettes for  

2h	kunne bruke og regne med målestokk for å kunne oppdage feil i et oppgitt mål

2i	kunne holde orden på tegninger, beskrivelser og annet materiell de får utlevert

Mål 3
Elevene skal ha utviklet holdninger og arbeidsrutiner som fremmer et godt miljø, både i skolen og i arbeidslivet, og som bidrar til likestilling mellom kjønn og medmennesker. De skal ha kunnskaper og holdninger som setter dem i stand til å ta vare på egen og andres helse, og ha kjennskap til betydningen av å la verne- og miljøtiltak bli en del av produksjonsplanleggingen

Elevene skal ha gjennomført undervisning som tilsvarer 38 timers grunnkurs i verne- og miljøarbeid, og kjenne forskrift om  internkontroll 

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	i samværet med lærere og elever vise at de har tilegnet seg holdninger og atferd som har betydning for godt miljø, og som fremmer likestilling mellom kjønn og medmennesker 

3b	i utførelsen av arbeidet ta hensyn til egen og andres sikkerhet, og vise at de kjenner de vanligste årsakene til ulykker og helseskader. Elevene skal forstå betydningen av å bruke personlig verneutstyr

3c	kunne finne informasjon i de delene av arbeidsmiljøloven som handler om utforming av arbeidsplassen og organisering av vernearbeidet, og ha innsikt i hva som er arbeidsgivers og arbeidstakers ansvar, rettigheter og plikter

3d	kunne gjøre rede for hvordan forskrift om internkontroll stiller krav til systematisk oppfølging av arbeidsmiljøet 
 
3e	kunne gjøre rede for sikkerhetsregler som stiller bestemte krav til alder og opplæring for bruk av anleggsmaskiner og utstyr, og akseptere at de normalt ikke fyller kravene til å føre slike maskiner

Mål 4
Elevene skal kunne bygge arbeidsbukker og stillaser av tre, og kunne bruke stiger på  forskriftsmessig måte. Oppgavene begrenses til arbeidshøyder som ikke krever tekniske beregninger

Hovedmomenter
Elevene skal
	
4a	kunne bruke stiger og arbeidsbukker

4b	kunne kontrolle trestillaser, stiger og arbeidsbukker slik at de kan peke på eventuelle mangler i forhold til stillasforskriftene

4c	kunne gjøre rede for reglene om sikring av arbeidsplassen mot fallende gjenstander, fallulykker og andre forhold som kan føre til ulykker og helseskade

2.3 Terrengarbeid og tekniske anlegg, utmåling og høydesetting	 

Mål 1
Elevene skal kjenne til de ulike jordartenes tekniske egenskaper og kunne foreta enkle grunnundersøkelser

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne identifisere de viktigste jordartene som morene, grus, finsand, leire, silt og matjord, og kunne forklare de egenskapene som har størst betydning for bygge- og anleggsarbeid

1b	kunne bruke slagbor, dreiebor og skovlbor for å få en forståelse av hvordan en enkel grunnundersøkelse kan gi opplysninger om grunnforholdene på stedet. Elevene skal, ved å  ha sett eksempler, forstå at slike undersøkelser kan legges til grunn for videre beregninger

1c	kunne forklare hovedtrekkene i hvordan grunnvann og massesammensetning påvirker faren for telehiv og setningsskader

Mål 2
Elevene skal kjenne de viktigste konstruksjonsprinsippene for oppbygging av vann- og avløpsanlegg, veianlegg og fundamenter. De skal kunne delta i arbeidet med tomte- og gravearbeider på en sikker og rasjonell måte. Elevene må kunne vise forståelse for at det er nødvendig å ta hensyn til omgivelsene ved terrengarbeid.  Elevene skal kunne gjøre rede for hovedtypene av anleggsmaskiner og deres bruksområder

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne holde god orden på arbeidsplassen og utnytte de materialene som brukes godt

2b	ha trent opp evnen til å se hvordan god planlegging og omtanke i utførelsen kan bidra til å ta vare på helheten i landskapet 

2c	kunne gjøre rede for hovedkrav som stilles til oppbygging og komprimering av ulike lag i veier for å oppnå bæreevne og slitestyrke 

2d	kunne gi eksempler på ulike fundamenteringsmetoder og hvordan  fuktskader kan unngås ved riktig drenering 

2e	kunne bygge opp og komprimere en stabil fylling for vei og et underlag for "golv på grunn"

2f	kunne gjøre rede for hovedtrekkene i oppbygging av ledningsanlegg for vann og avløp og for hvilke utdanningskrav som stilles til dem som skal utføre arbeidet
2g	kunne delta i nødvendig manuelt arbeid med oppgraving av grøfter  og vite at graving og stempling av grøfter må gjennomføres etter sikkerhetsforskriftene. De skal kunne beskrive konsekvensene av ikke å følge oppgitt grøfteprofil og utsatte høyder

2h	kunne delta i arbeid med å lage støttemurer og kantbegrensninger og å legge heller. De skal kunne gi eksempler på hvordan valg av materialer og utforming preger nærmiljøet

2i	kunne beskrive gravemaskin, hjullaster, dumper, veghøvel, traktor med graveutstyr og 	doser, og kunne forklare hva de brukes til

Mål 3
Elevene skal kunne delta i bruken av tradisjonelt og moderne måleutstyr for å få grunn-leggende trening i å plassere et bygg eller anleggsobjekt riktig og å gi det de riktige målene. De skal kjenne til at massene utvider seg, kunne beregne arealer, foreta en 
enkel masseberegning av byggegrop og grøft og forklare hvordan massene utvider seg ved løsgjøring, ved opplasting og i fylling.

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne kontrollere at nivellerkikkerten er i orden og kunne bruke målebånd riktig, sette ut rettlinjer, rette vinkler  og måle opp et areal.  Elevene skal kjenne til hvordan grøftelaser og roterende laser brukes til å vise retning og høyde 

3b	kunne volumberegne masseuttak fra byggegrop og grøft og anslå hvordan massene forandrer seg avhengig av massetilstanden

3c	kunne bruke nivellerkikkerten til å sette ut høyder fra et fastmerke

3d	kunne bygge salinger og kontrollere at en grunnmur er riktig ved hjelp av målebånd, nivellerkikkert og vinkelprisme 

3e	forstå nødvendigheten av nøyaktighet i utførelse av utmåling og høydesetting

3f	kunne sikre fastmerker slik at de kan brukes i hele byggeperioden

2.4 Mur-, puss-, stein- og betongarbeid				

Mål 1
Elevene skal kunne utføre enkle og små oppdrag med muring av vegger i tegl og blokk, enkelt pussarbeid og flisarbeid, og de skal kunne gi eksempler på at materialene kan brukes bevisst for å skape et godt bomiljø 

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne holde god orden på arbeidsplassen og bruke materialene på en økonomisk måte

1b	kunne gjøre rede for hvordan tegl og blokkpodukter produseres  

1c	kunne mure en 1/2-steins vegg til spekk med utvendig og innvendig hjørne i lodd, vater og skiftegang. De skal kunne mure etter snor og  kjenne til forbandregler

1d	kunne delta i oppmuring av blokkprodukter

1e	kunne utføre enkle pussoperasjoner i lodd og stokk

1f	kunne navngi det vanligste håndverktøyet mureren bruker, og kunne bruke og vedlikeholde det

1g	kjenne de vanligste mørtelklassene og kjenne til selvavrettende masser 

1h	kunne måle ut tilslag etter tillempet målemetode, og blande mur og pussmørtel etter oppskrift til arbeidsoppgavene i kurset

1i	kunne forklare forskjellen på veggflis og gulvflis, og kunne lime opp veggflis 

1j	kunne gjøre rede for brannforskriftenes regler for utforming av piper og brannmurer og for kravene til plassering av ildsteder

1k	kjenne reglene for oppmuring av elementpipe

Mål 2
Elevene skal kunne utføre arbeider med armering og støping av små og enkle konstruk-sjoner, etterbehandle betongen og fortelle hvilke miljøpåkjenninger de utsettes for. Gjennom arbeidet med betong skal de ha fått innsikt i materialenes egenskaper

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne kappe, bøye og binde sammen deler til armeringen for en enkel betongkonstruksjon etter tegning og bøyeliste
 
2b	kunne plassere og feste armeringen på riktig sted i konstruksjonen, slik at den holdes på plass under støpingen. Elevene skal kunne forklare hvor de kan finne krav til armering, hvorfor det er nødvendig å forankre innstøpingsgods før støping og vise forståelse for hvordan armering virker i betong

2c	vite hvordan en bestilling av fabrikkbetong settes opp for oppgitt miljø- og fasthetsklasse, kunne delta i mottakskontroll av betong og i gjennomføringen av enkel laboratoriekontroll

2d	kunne delta i arbeidet med å støpe modeller og enkle betongvarer med "tørr betong" og kunne redegjøre for hvordan betongelementer og betongvarer produseres i betongindustrien

2e	kunne avforme og behandle materialene på en måte som gjør det mulig å bruke materialene flere ganger

2f	ha kjennskap til etterbehandlingsmetoder av betongoverflater 

Mål 3
Elevene skal ha noe kjennskap til natursteiners egenskaper og  ha forståelse for ulike natursteiners tekniske og estetiske funksjoner. De skal kjenne til hvordan naturstein bearbeides til bygningsformål og ha grunnleggende trening i å kunne tilpasse skifer for legging som heller eller for muring

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne bruke håndverktøy til spalting og forming av skifer

3b	kunne legge skiferheller i sand

3c	kunne sette granittkanstein med bakstøp

3d	kjenne de viktigste bergartene som brukes til bygningsformål, og hvilke egenskaper som gjør dem egnet til dette

3e	kunne bruke håndverktøy til å bearbeide naturstein til enkle utearbeider

2.5 Trekonstruksjoner, formbygging og trestillas			

Mål 1
Elevene skal kjenne trematerialenes viktigste egenskaper. Elevene skal kjenne verktøy som brukes i forskalingsarbeid og tømrerarbeid og de vanligste sammenføynings-metodene, slik at de kan bygge enkle trekonstruksjoner og få erfaringer de kan utvikle videre til full fagkunnskap

Hovedmomenter
Elevene skal 

1a	ha forståelse for trematerialenes egenskaper som styrke, bøyningsmotstand, svelling og krymping

1b	kunne ta vare på materialer, holde orden, lagre og utnytte materialene riktig, og kunne vedlikeholde verktøy og utstyr til arbeidet

1c	i praksis kunne vise at de har forstått at det er nødvendig å måle og merke nøyaktig

1d	kunne forklare hvilke festemidler som blir brukt til ulike materialer, og hvilke hovedregler som gjelder ved valg av dimensjon

1e	kunne bygge et trestillas for arbeidshøyde opp til 5m og arbeidsplattformer for arbeidshøyde under 2 m slik stillasforskriftene krever

Mål 2
Elevene skal få en innføring i hvordan trehus bygges og kjenne til hvordan vanlige trekonstruksjoner som etasjeskillere, vegger og takkonstruksjoner skal bygges opp og utføres, slik at de fyller sin funksjon i bygget. Elevene skal kjenne vanlig brukte konstruksjonsmåter og materialdimensjoner

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne delta i arbeidet med å legge sviller og bjelker, utføre forankring og tetting mellom grunnmur og svill, ta dialogonal, rette opp og bygge en enkel etasjeskiller med utveksling og kjemsling etter tegning. De skal kunne forklare hvorfor de må bruke dimensjonene som er oppgitt på tegningene

2b	kunne bygge en del av en ferdig utvendig yttervegg med vindtetting, avstiving og utvendig panel, og sette inn dører og vinduer

2c	kunne forklare oppbyggingen av enkle takkonstruksjoner, og montere taksperrer på drager i mønet og prefabrikkerte takstoler

2d	kunne utføre enkle sammenføyninger og avstivinger, og forklare forskjellen på trykk og strekkrefter i konstruktive deler
2e	kunne legge et undertak, og delta i arbeidet med å tekke taket med takstein og med takpapp 

2f	kunne utføre enkel avslutning ved gesims og gavl

2g	kunne tegne enkle skisser som viser grunnleggende forståelse av hovedprinsippene ved konstruksjon av trehus, og kunne beskrive hvilke belastninger konstruksjonen utsettes for og hvordan bygningsdelene må forankres for å utgjøre en helhet

2h		kunne forklare hva egenlast, nyttelast og naturlast er 

Mål 3
Elevene skal kunne utføre enkle forskalingsarbeider og forklare hvordan de kan sikre at konstruksjonene får rett form og tåler belastningen under støpearbeidet

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne bruke de vanligste forskalingsmaterialene som brukes til tradisjonell forskaling 

3b	kunne bruke og vedlikeholde det håndverktøyet de har bruk for til forskalingsarbeidene

3c	kunne utføre enkelt forskalingsarbeid for fundamenter og såler

3d	kunne utføre forskaling av enkel vegg med utsparing etter tegning på tradisjonell måte 

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurdering vil ha ulike hensikter, bl.a.

	å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling fram mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle eleven
	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høgere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen og i kapittel 2 i denne læreplanen, danner utgangspunkt for vurderingen.
	Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.
	Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurdering skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e l knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i en terminkarakter. Lærere vil finne idéer og hjelp til vurderingsarbeidet i en metodisk veiledning.

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i  dokumentert resultat av avsluttende eksamen.

3.4 Spesielle forhold som gjelder vurdering i grunnkurs byggfag.

Når opplæringen fram til fagbrev er fullført, blir elevene vurdert med bedriftenes og voksensamfunnets krav til innsats og verdinormer.  Dette krever at elevene gjennom eget engasjement i vurderingsprosessen opparbeider evnen til å danne seg et godt og realistisk selvbilde i forhold til kravene i samfunnet utenfor skolen. 

Trening i egenvurdering bør ta utgangspunkt i føring av dagbok hvor utført arbeid anmerkes gjennom hele skoleåret. Denne brukes som grunnlag for å diskutere om de enkelte målene er nådd. 

Grunnlaget for karaktersettingen skal være oppfyllelsen av målene for grunnkurset. I tillegg legger en vekt på

	- nøyaktighet og utførelse av arbeidet
	- behandling og bruk av materialer og verktøy
	- samarbeid med andre elever og vilje til å følge verne- og sikkerhetsregler
	- planlegging av arbeidet og orden på arbeidsstedet
	- vilje og evne til å løse nye problemstillinger
	- evne til å utnytte tiden 

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeid over en eller flere dager. I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.  Det skal være tillatt å bruke hjelpemidler.

Vedlegg 1

1.1 Fag- og timefordeling

Felles allmenne fag

Årstimer

(gjennomsnitt 
 uketimer)

Teori

Praksis

Norsk | 75 | 2 | |
Engelsk | 75 | 2 | |
Matematikk | 112 | 3 | |
Naturfag | 75 | 2 | |
Kroppsøving | 75 | 2 | |
Studieretningsfag | | | |

Bransjelære, planlegging, tegningsforståelse og
vernearbeid

112

3

75%

25%

Terrengarbeid og tekniske anlegg, utmåling og høydesett | 150 | 4 | 40% | 60%
Mur-, puss-, stein- og betongarbeid | 262 | 7 | 20% | 80%
Trekonstruksjon, formbygging og trestillas | 298 | 8 | 20% | 80%
Valgfag | 75 | 2 | |
Til sammen | 1309 | 35 | |

1.2 Moduler

Moduler | Årstimer | Uketimer | |

Modul 1:
Bransjelære, planlegging, tegningsforståelse og
vernearbeid

112

3

Modul 2:
Terrengarbeid og tekniske anlegg, utmåling og høydesett

150

4

Modul 3:
Mur-, puss-, stein- og betongarbeid

262

7

Modul 4:
Trekonstruksjon, formbygging og trestillas

298

8

Merknad til vedlegg 1

Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (Årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Konf. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid. (komprimerte løp) . For 	grupper eller enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.
Vedlegg 2

Vurdering i grunnkurs byggfag

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakter i alle fag.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakterene.

Eksamen

A. Prinsipper:

1.	Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.

2.	Alle studieretningsfag og de avsluttende allmenne fag kan trekkes ut som eksamensfag.

3.	Dersom en elev trekkes ut i flere enkeltfag, skal minst ett være et allmennfag.

4.	Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig prøve.

5.	Eksamensoppgaven utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

6.	Eksamen sensureres lokalt med ekstern sensor.

5.	Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt av departementet.

B. Eksamensform på grunnkurset:

Studieretningsfag:	Alle elevene skal opp til en eksamen i ett studieretningsfag eller 				til en tverrfaglig eksamen der flere studieretningsfag inngår.  
			Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter sentrale 					retningslinjer.
	
Allmennfag:		Elevene kan trekkes ut til eksamen i de avsluttende felles 					allmenne fag.

Eksamensform:	i studieretningsfagene, skriftlig.
			i de felles allmenne fagene, se den enkelte læreplan.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv.