Title: Læreplan VGO Betongfag
Last saved by: kak

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for byggfag

Studieretningsfagene i videregående kurs I betongfag

Oslo, mai 1994
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for videregående kurs I (VKI)  betongfag.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte læreplaner bli satt sammen 
til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og
i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har
skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke it i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 16. mai 1994.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1		Innledning	1
1.2		Inntakskrav	2
1.3		Varighet	2
1.4		Innhold	2
1.5		Kompetanse	2

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	4
2.1		Felles mål for studieretningsfagene	4
2.2		Bransjelære, vernearbeid og stillasbygging	5
2.3		Tegningslesing	6
2.4		Grunnarbeid	7
2.5		Forskaling	8
2.6		Armering	9
2.7		Betongkunnskap	11
2.8		Betongarbeid	13

Kapittel 3:	Vurdering	16
3.1		Hvorfor vurdering?	16
3.2		Hva skal vurderes?	16
3.3		Hvordan skal vurderingen skje?	16
3.4		Spesielle forhold	17

Vedlegg 1	
1.1		Fag- og timefordeling i vidergående kurs I betongfag	18
1.2		Moduler i videreågende kurs I betongfag	18

Vedlegg 2	
Vurdering i videregående kurs I betongfag	19

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Behovet for nye offentlige bygg, yrkesbygg og industrianlegg, veier og flyplasser, vann og avløpsanlegg og anlegg for energiproduksjon vil alltid være til stede. I tillegg er det behov for å bygge nye boliger til erstatning for dem som blir foreldet, og arbeidet med å rehabilitere og modernisere eldre bygninger utgjør i dag en stadig større del av bransjens oppgaver. Svært få bransjer har så stor betydning for hvordan vi har det i dagliglivet og for de omgivelsene vi lever i.

Betong som byggemateriale har et stort bruksområde i bygge- og anleggsnæringen. Bruksområdene og produksjonsformene varierer sterkt. For å få et vellykket resultat kreves det stor fagkunnskap i alle ledd i prosessen fra planlegging til fullført oppdrag.

Fabrikkblandet betong produseres i større anlegg og transporteres til byggeplassen hvor den støpes ut. Oljeboringsplattformer, brokonstruksjoner, veidekker, boligblokker og industri-bygg, grunnmurer og fundamenter er eksempler på plasstøpte konstruksjoner.
 
Betongelementer, betongrør og betongvarer produseres i fabrikk og transporteres som ferdige deler til byggestedet. Produksjonsmetodene er forskjellige og anvendelsesområdet stort. Heller og belegningsstein til gårdsrom og gangveier, kummer og rør til vann- og avløpsformål og betongelementer til boliger, industribygg, skoler, sykehus og parkeringsanlegg er eksem-pler på dette. Betongelementer nyttes både i fasader og bærekonstruksjoner.

Videregående kurs I betongfag er et felles kurs for elever som skal fortsette opplæringen som lærling i et betongfag. Kurset gir kunnskaper om konstruksjoner og materialer som brukes i bransjen og trening i de viktigste arbeidsoppgavene fagene har felles, slik at elevene får et godt utgangspunkt for å fortsette opplæringen i et framtidig yrke.

Bredden i kurset gir elevene mulighet til å forstå helheten på fagområdet. De fleste oppdrag-ene løses i arbeidslag og som et samarbeid mellom flere yrkesgrupper. Dette gir gode mulig-heter til å utvikle erfaring i samarbeid og ansvarsfølelse. 

Opplæringen legger vekt på å utvikle positive holdninger slik at elevene får forståelse for å legge moralske og etiske verdier til grunn på arbeidsplassene og i samfunnet. Bransjen på-virker miljøet gjennom  materialene, produksjonsprosessene og sluttproduktene. Bevisst holdning til miljø- og ressursspørsmål er derfor viktig.

Betongarbeid er for omfattende til at en enkelt fagarbeider kan dekke alle arbeidsoperasjonene fullt ut. Området er derfor delt i flere fag. Fagene har et felles krav til grunnleggende kunn-skaper om betong og til ferdigheter i de ulike delene av produksjonen. Fagarbeidere i ett av fagene deltar også ofte i arbeid innenfor de andre fagene som medlemmer av et arbeidslag under ledelse av erfaren lagbas. Betongfagene har derfor felles opplæring de to første opplær-ingsårene. På denne måten oppnås en allsidighet som er nødvendig for rasjonell drift og jevnere sysselsetting, samtidig som fagarbeiderne oppnår høy nok kompetanse på sitt hoved-område.

Alle betongfagene er underlagt nasjonale og internasjonale standarder for utførelse og kvalitet. Gjeldende standard stiller bestemte krav til utdanningsnivå for støpeledere ved betongarbeider, og fagbrev i ett av betongfagene gir kompetanse som støpeleder.

Målene i denne planen tilfredsstiller kravene til kompetanse for personell som skal kunne arbeide selvstendig med montering, forandring og nedmontering av stillaser. 

Med fagbrev i et betongfag er det god mulighet for omskolering  eller etterutdanning slik at en kan veksle mellom betongindustri og entreprenørvirksomhet.

Arbeidsledere må i tillegg til fagutdanningen ha praktisk erfaring og videreutdanning. Ingeniører, arkitekter og sivilingeniører har vanligvis en høgskoleutdanning som er gjennom-ført etter allmenne eller merkantile fag. Stadig flere velger å gjennomføre en høgskole-utdanning som en naturlig fortsettelse av en fagutdanning, og skaffer seg dermed en bred kompetanse som bransjen har stort behov for. Ved å ta de resterende felles allmenne fagene kan fagbrev gi generell studiekompetanse. (Se kap. 1.5 om generell studiekompetanse). 

1.2	Inntakskrav

For å bli tatt inn på videregående kurs I betongfag må søkeren normalt ha bestått grunnkurs byggfag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Varighet

Videregående kurs I betongfag er normalt 1-årig. 

1.4	Innhold

Videregående kurs I betongfag består av studieretningsfag, allmenne fag og valgfag. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse (se vedlegg 1).

1.5	Kompetanse

Grunnlag for videre opplæring
Som hovedregel er fullført og bestått videregående kurs I grunnlag for å tegne lærekontrakt eller inntak til videregående kurs II i studieretningen. Det vises til tilbudsstrukturen for videre-gående opplæring.

Videregående kurs I på yrkesfaglige studieretninger er også grunnlag for å kunne bli tatt inn på et videregående kurs II (VKII) allmennfaglig påbygging.

Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

Fagbrev og svennebrev 
For å oppnå fagbrev eller svennebrev, må det avlegges prøve i faget etter lov om fagopplæring i arbeidslivet og gjeldende forskrifter.

Annen yrkeskompetanse 
For yrkeskompetanse som ikke er knyttet til fagbrev eller svennebrev, får man vitnemål etter 3-årig videregående opplæring i skole.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller  i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II eller fagbrev/svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene:

| Årstimer | Gjennomsnitt uketimer
Norsk | 523 | 14
Engelsk | 187 | 5
Samfunnslære | 75 | 2
Nyere historie | 150 | 4
Matematikk | 187 | 5
Naturfag | 187 | 5
Til sammen | 1309 | 35

Utgangspunktet for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis. Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at under-visningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.

De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.

For elever som har avsluttet fagopplæringen med fagbrev eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, er det mulig å få generell studiekompetanse ved å ta de resterende felles allmenne fag. 

Etter grunnkurs og videregående kurs I  ved en av de yrkesfaglige studieretningene kan generell studiekompetanse oppnås også gjennom et VKII allmennfaglig påbygging.
Elevene må da ta de resterende felles allmenne fag og i tillegg velge studieretningsfag fra studieretning for allmenne- og økonomisk/administrative fag; til sammen minst 30 uketimer.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for studieretningsfagene

Elevene skal

	kunne ta vare på og bruke utstyr og hjelpemidler riktig

	forstå sammenhengen mellom ulike fagområder og bransjer i bygge- og anleggnæringen

	ha forståelse og respekt for de ulike fagenes egenart

	kjenne til de viktigste utviklingstrekkene i landets byggeskikk

	kunne bruke materialer økonomisk

	kunne utføre arbeidet grundig og nøyaktig, ha vilje til å ta aktivt del i systematisk kvalitetssikring og kunne holde god orden på arbeidsplassen

	kjenne til og kunne etterleve lover og forskifter for byggebransjen

	ha positive holdninger til og kunnskaper om de moralske og etiske verdier som gjelder på arbeidsplassen og i samfunnet

	ha utviklet sine skapende evner

	kunne stå for egne meninger og begrunne sine vurderinger samtidig som de har respekt for andres synspunkter uavhengig av bakgrunn, livsfase, kjønn, religion osv.

	ha evne til å arbeide selvstendig, men også evne til å samarbeide når det er nødvendig

	kunne ta ansvar for egen læring

	kunne utføre arbeidet på en måte som tar hensyn til egen og andres helse

	ha en bevisst holdning  til miljø- og ressursspørsmål, og kunnskaper som setter dem i stand til å utføre arbeidet under hensyn til natur og miljø

	kunne yte god service overfor oppdragsgivere

	kunne bruke erfaringer og kunnskaper tverrfaglig

2.2	Bransjelære, vernearbeid og stillasbygging

Mål 1
Elevene skal kjenne til hvilke funksjoner et anlegg eller byggverk skal fylle og hvordan arbeidet skal planlegges og gjennomføres slik at sluttproduktene tilfredsstiller kravene som stilles i lover og forskrifter og av kundene. De skal kjenne til lover for utførelse av bygge- og anleggsarbeider,  gjeldende forskrifter og standarder for kontraktsinngåelse og utførelse og regler for autorisasjon av yrkesutøvere.

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne bruke lover, forskrifter, gjeldende standard og byggdetaljblader for å finne 	informasjon om krav til konstruksjonsmåte, nøyaktighet og utførelse av arbeidet

1b	kunne gjøre rede for over hvilke søknadspapirer, planer og tegninger som kreves for at 	bygningsrådet kan behandle en byggesøknad for et vanlig bolighus, og for å gi grave-	tillatelse
 
1c	kunne forklare hva totalentreprise, hovedentreprise og delt entreprise er og hvilke 	kontraktstandarder som er mest brukt

1d	kunne tegne en enkel skisse som viser hvilke påkjenninger en konstruksjon utsettes for og 	hvordan konstruksjonene opptar og overfører kreftene

Mål 2
Elevene skal kunne identifisere forhold i arbeidsmiljøet som kan føre til ulykker og yrkesskader og i det praktiske arbeidet vise vilje og evne til å verne seg selv og andre. Elevene skal ha fullført teoretisk og praktisk opplæring i stillasbygging som samsvarer med kravene i stillasforskriftene.  

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	ha kunnskaper om arbeidsmiljølovens bestemmelser og forskrifter som gjelder for 	bransjen

2b	kunne gjøre rede for reglene om sikring av arbeidsplassen mot fallulykker og fallende 	gjenstander, og kunne montere alle typer stillaser for byggevirksomhet

2c	kunne bygge alle typer stillas for bygge- og anleggsvirksomhet på en måte som tilfreds-	stiller kravene i stillasforskriftene

2d	kunne gjennomføre en kontroll av stillaser, stiger og arbeidsbukker slik at de kan påpeke 	eventuelle mangler i forhold til stillasforskriftenes alminnelige bestemmelser og tekniske 	krav 
2e	kunne velge riktig løfteredskap ved hjelp av tabeller, kunne stroppe og anhuke riktig, gi 	korrekte signaler til kranfører og forklare hvordan de skal kontrollere at redskapen er i 	orden 

2f	kunne gjøre rede for hvor mye en kan belaste stillaser i de ulike belastningsklassene

2g	ha kunnskaper om bruk og oppbygging av kartotek for giftige og helsefarlige stoffer

2h	kunne vise holdninger og atferd som har betydning for et godt arbeidsmiljø

2.3	Tegningslesing

Mål 1
Elevene skal kunne lese tegninger og beskrivelser som er nødvendige for å planlegge og utføre arbeidet. De skal kunne kommunisere ved hjelp av skisser, tegninger og fram-driftsplaner og kjenne til hvordan informasjonsteknologi kan brukes for å skaffe nødvendige opplysninger.   

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne planlegge eget arbeid, og bidra til oppsetting av framdriftsplaner. De skal kunne 	lese framdriftsplaner, forstå nødvendigheten av slike dokumenter, og kunne diskutere 	arbeidsrekkefølgen med andre yrkesgrupper

1b	kunne forklare hensikten med framdriftsplaner, kunne delta ved oppsettingen av slike og 	kunne drøfte arbeidsrekkefølgen med andre yrkesgrupper
  
1c	kunne bruke tegninger i arbeidet, kjenne til de vanligste målsettingssystemene og ved 	hjelp av målestokk kunne kontrollere tegninger med hensyn til grove feil

1d	kunne skissere en enkel arbeidstegning med tilhørende snitt og detaljer og kjenne 	forskjellen på parallellprojeksjon og speilprojeksjon

1e	kunne lese arbeidstegninger og beskrivelser og kunne ta hensyn til kvalitetskrav som 	stilles for utførelse av arbeidet  

1f	kunne kjenne igjen fagets tegningssymboler og vanlige tegningssymboler i andre byggefag

1g	kjenne til hvordan informasjonsteknologi brukes i faget til blant annet informasjons	innsamling, prosjektering, planlegging, drift og byggeplassadministrasjon, og kunne lese 	vanlige datautskrifter av bøyelister, materiallister og beskrivelser  

1h	kunne registrere og oppsummere utført arbeid,  vurdere egen innsats og kunne holde 	orden på tegninger, beskrivelser og annet materiell
2.4	Grunnarbeid									

Mål 1
Elevene skal kunne utføre enkelt grunnarbeid på byggeplassen og kunne bruke måleutstyr til å måle lengder, sette ut retninger, vinkler og høyder fra stikningsplan og tegninger. 

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne bygge salinger for grave- og planleggingsarbeider ut fra gitte høyder og fastmerker

1b	kjenne til hvordan grøfter og byggegroper graves på en sikker måte, forskriftenes krav til 	avstivning og sikring av arbeidet og kunne delta i arbeidet under ledelse

1c	kunne bruke målebånd, sette ut rettlinjer og rette vinkler og måle opp et areal

1d	kunne kontrollere nivellerkikkerten og bruke den til å sette ut høyder fra et fastmerke

1e	kunne stille opp en teodolitt og bruke den til å overføre retninger

1f	kunne sette ut høyder med laser for støping og montering av utsparinger og innstøpings-	detaljer i forskalingen, og forklare hvordan loddlaser brukes

1g	kunne bygge opp et golv på grunn og lage fundamenter for bygg og for anleggskonstruk-	sjoner etter tegning

1h	kunne gjøre rede for hvordan geonett og fiberduk brukes som filterlag og som 	forsterkning av grunnen

1i	kunne utføre drenering og fuktisolering av bygninger slik at de tilfredsstiller kravene i 	byggeforskriftene

2.5	Forskaling

Mål 1
Elevene skal ha gode kunnskaper om forskaling slik den utføres i elementproduksjon 
og på byggeplass. De skal kunne delta i bygging, montering og vedlikehold av alle typer forskalinger av stål, tre og andre materialer. Elevene skal kunne delta i betjening av forskalingssystemer og relevant maskineri, utføre enkel sveising og skjærebrenning, bruke formoljer og utføre spesialbehandling for særlige overflatekrav.

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	etter tegning kunne framstille enkle forskalinger av tre til bruk på byggeplass og i betong-	industrien hvor konstruksjonen tar hensyn til treverkets styrke og fuktegenskaper, og 	kunne forklare hva som skjer når en forskalingsform av bord tørker

1b	kunne montere innstøpingsdetaljer og utsparinger, vise hvordan avstengninger med 	gjennomføringer for f.eks. armering utføres, og gjøre rede for bruk av forskjellige typer 	forskalingsstav, avrettsstag, egnete PVS-rør osv.

1c	kunne prefabrikkere deler til en forskaling som fungerer ved montering, støping og 	demontering

1d	etter tegninger kunne montere innstøpingsgods, blokkprodukter og utsparinger på en slik 	måte at det holder seg på plass under støpingen

1e	kunne vurdere hvilken belastning forskalingen utsettes for under støpingen og kunne ta 	hensyn til dette ved oppbygging og dimensjonering av formen

1f	kunne etterbehande og smøre formen, forklare hvilken innvirkning dette har på støpe-	resultatet og kunne gjøre rede for hvilke hensyn en må ta når det brukes formolje ved 	ulike forhold

1g	kunne demontere forskalingen på en sikker måte og med tanke på ombruk

1h	kunne gjøre rede for hvordan en glideform fungerer og kunne delta i arbeidet under 	ledelse av bas

1i	kunne gjøre rede for hvordan de forskjellige forskalingsmaterialer virker med hensyn til 	kvaliteten på ferdig betongoverflate, porer, struktur, farge m.m.

1j	kunne forklare hvordan matriser, spesielle folier eller andre materialer brukes for å få 	fram særlige effekter

1k	kunne vedlikeholde og reparere  forskalingselementer av tre og stål og deler til forskal-	ingssystemer, og kunne utføre enkel sveising ved reparasjons- og tilpasningsarbeider

1l	kunne gjøre grundig rede for målenøyaktighet og toleransekrav til enkeltelement av 	sammensatte elementer og byggavvik

1m	kunne gjøre rede for hvilken innvirkning temperatur har på på stålformers målnøyaktighet

1n	kunne gjøre rede for hvilke krav det stilles til overhøyde på former

1o	kunne gjøre rede for hva som virker inn på formers levetid og gjenbruksegnethet og 	kjenne normale verdier for disse begrepene under vanlige forutsetninger

1p	kunne sette opp mengdebregninger og grunnlag for beregning av formkostnader

2.6	Armering

Mål 1
Elevene skal kunne forklare hvordan armeringsarbeid på byggeplassen og i betong-industrien utføres på grunnlag av tegninger, bøyelister og beskrivelser. De skal kjenne hovedtrekkene i gjeldende standard for armeringsarbeid og kunne kontrollere eget arbeid i forhold til kravene. 

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne forklare armeringens virkning i betongen og med bakgrunn i tegningene forklare 	riktig plassering av armeringen i betongkonstruksjoner og betongprodukter 

1b	kunne gjøre rede for reglene for maksimal bøyleavstand for søyler og dragere, senter-	avstand i vegg- og dekkarmering, reglene for overdekning, skjøting, forankring og krav 	til valg av bøyningsradius

1c	kunne gjøre rede for de forskjellige stålkvaliteter og deres viktigste egenskaper, både for 	slakk- og spennarmering

1d	kjenne alle typer håndverktøy og maskinelt utstyr som brukes i faget og kunne forklare 	hvordan daglig vedlikehold og justering bidrar til større sikkerhet og til å ta vare på de 	verdiene utstyret representerer

1e	kunne gi en orientering om metoder for automatisering av kappe og bøyearbeidet

1f	kunne gjøre rede for utradisjonelle måter å armere på og for konsekvensene ved bruk av 	store stålmengder der det blir tett mellom armeringsstengene

1g	kunne forklare hvordan spennarmering monteres og kunne kontrollere spenntau for opp-	spenning

1h	kunne forklare årsaker til armeringskorrosjon, hvilke skader den forårsaker, kunne gjøre 	rede for tiltak som kan motvirke armeringskorrosjon og hvilke utbedringsmåter som 	brukes når det har oppstått skade

Mål 2
Elevene skal selv kunne kappe, bøye og binde armeringen i enkle konstruksjoner og produkter og kunne delta i alt armeringsarbeid.

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne sveise armering og andre detaljer på en sikker måte og kunne forklare hvordan 	skjøting av armering ved sveising og ved omlegg skal utføres

2b	kunne planlegge og rigge en armeringsstasjon

2c	kunne arbeide i hensiktsmessig rekkefølge og kunne kappe, bøye og utføre vanlige armer-	ingsarbeider etter tegning og bøyeliste på en sikker måte og etter gjeldende standard 

2d	kunne kappe, bøye og prefabrikkere deler til armering etter tegninger og bøyelister, og 	kunne plassere dem riktig i konstruksjonen

2e	kunne bruke hjelpemateriell som stoler, hester, bøyler og monteringsjern

2f	kunne bruke skjærebrenner til kapping av armering og kunne punktsveise som midlertidig 	festing

2g	kunne iverksette og kontrollere sikringstiltak ved oppspenning av armeringen i element-	produksjon

2h	kunne delta i arbeid med montering av spennarmering og arbeid med feste av forank-	ringer og oppspenning med lastavlesning

2.7	Betongkunnskap

Mål 1
Elevene skal kjenne til hvordan betongens egenskaper påvirkes av kvaliteten på del-materialene, sammensetning og blandetid. De skal kunne forklare hvilke hovedtyper tilsetningsstoffer som finnes, hvordan de påvirker betongens egenskaper og hvordan kunnskap om betongteknologi kan brukes for å oppnå bestemte egenskaper. Elevene skal kunne forklare hvordan de kan oppnå gode herdebetingelser for betong og hvordan herdebetingelsene påvirker fasthetsutviklingen. 

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne forklare hvordan egenskapene til fersk betong påvirkes av sammensetningen og 	hva begrepene støpelighet, konsistens, plastisitet, vann- og sementforhold, anbefalt 	minste bindemiddelmengde og masseforhold betyr for støpearbeidet

1b	være orientert om hvordan resepter legges inn i blandeverket og endres etter ordre

1c	kunne delta i arbeid med å justere og vedlikeholde doseringsanlegg for tilslag, sement, 	silika, tilsetningsstoffer og blandeanlegg for betongproduksjon

1d	kunne forklare hovedprinsippene for bruk av automatiske blandeanlegg med prosess-	styring ut fra gitte resepter gjøre rede for hvordan betong med forskjellige typer fibre skal 	blandes

1e	kjenne til at blandeverkene kan oppnå økonomisk optimalisering av en resept ut fra krav 	til miljøklasse, fasthet og støpemetode og kunne følge blandereseptene

1f	kunne forklare hvordan bruk av tilsetningsstoffer påvirker egenskapene til fersk betong, 	herdeutviklingen og egenskapene til den ferdig herdede betongen

1g	kunne velge og gjennomføre nødvendige tiltak for å sikre en forsvarlig utførelse av støpe-	arbeid om vinteren

1h	kunne gjennomføre herdeteknologiske beregninger for enklere tilfeller ved hjelp av infor-	masjonsteknologi

1i	kunne lage blanderesept ut fra tabell og fasthetsklasse, og produsere betong for ikke 	krevende arbeider på byggeplass

Mål 2
Elevene skal kunne ta prøver av delmaterialer og ferdig betong og kunne utføre enkel laboratoriekontroll.

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne ta ut sand og steinprøver, sikte av tilslag og sette opp siktekurve, med vurdering 	av kornform og hvordan korngraderingen ligger i forhold til normalkurvene

2b	kunne justere siktkurven ut fra hva slags betong som skal støpes

2c	kunne vurdere og karakterisere tilslagets mekaniske og kjemiske egnethet for betong

2d	kunne bruke informasjonsteknologi til støtte i laboratoriearbeidet

2e	kunne foreta uttak og gjennomføring av aktuelle prøver av fersk og herdet betong etter 	gjeldende standard

2f	kunne utføre mottakskontroll på byggeplassen

Mål 3
Elevene skal kunne forklare hvordan miljøet påvirker betongkonstruksjonene og hvordan riktig konstruksjon, betongsammensetning og utførelse kan motvirke framtidige skader. De skal kunne delta i gjennomføring av en tilstandskontroll.

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne forklare hvilke miljøpåkjenninger betongkonstruksjonene utsettes for, hvilke 	skadetyper som er vanlige og hva som kan føre til armeringskorrosjon

3b	kunne gjøre rede for hvilke miljøklasser gjeldende standard definerer og hva som skiller 	dem

3c	kunne gjøre rede for tiltak som frammer betongens bestandighet

3d	kunne forklare hvordan en tilstandskontroll utføres

2.8	Betongarbeid

Mål 1
Elevene skal på egen hånd kunne utføre enkelt støpearbeid og kunne delta i arbeid 
med utstøping og etterbehandling av betong på byggeplassen. De skal kunne delta i arbeid med utbedring av skader på betongkonstruksjoner. Elevene skal kunne gjøre rede for de viktigste produksjonsmetodene, og kunne finne fram til hvilke krav som stilles til kvaltiet og toleranser. Elevene skal, under tilsyn, kunne arbeide med betong-saging og kjerneboring på en sikkerhetsmessig forsvarlig måte.

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne planlegge og bygge opp et fornuftig mottak av materialer og ferdigbetong,  	gjennomføre mottakskontroll og forklare hvordan en blandestasjon for betong er bygd 	opp

1b	kunne bruke håndverktøy og medvirke ved bruk og vedlikehold av maskinelt utstyr for 	betongarbeid på en måte som viser forståelse for sikkerhetsbestemmelsene og for å ta 	vare på utstyret

1c	kunne delta ved støping og komprimering av betong på byggeplass og forklare hvordan 	utførelsen virker inn på støperesultatet

1d	kunne forklare hvordan overflatebehandling av betong med manuell og maskinell glatting 	og pussing foregår og kunne delta i arbeidet 

1e	kunne utføre enkel påstøp, delta i puss av gulv med fall til sluk og bruke selvutjevnende 	sparkelmasse på en måte som tilfredsstiller krav til nøyaktighet og styrke

1f	kunne velge og gjennomføre nødvendige tiltak for å sikre gode herdebetingelser hele året

1g	kunne forklare hvordan spesielle støpearbeider som sprøyting, vakuumbehandling, vann-	tett støp, injisering, undervannstøp og støp med glideform foregår og kunne delta i 	arbeidet under ledelse av bas

1h	kunne utføre vanlige metoder for etterarbeid på betong, som kvisting, sårlapping og 	slemming

1i	kunne forklare hvordan sandblåsing, sliping, syrevasking og påføring av midler for vann-	tetting av betong skal utføres på en helsemessig forsvarlig måte 

1j	kunne forklare hvordan betongelementer monteres, hvilke spesielle faremomenter dette 	arbeidet medfører og utføre fugeutstøping og injisering av bolter

1k	kunne forklare hva slags utstyr som brukes til betongsaging og kjerneboring, kunne bruke 	og vedlikeholde utstyret på en sikkerhetsmessig forsvarlig måte under tilsyn av instruktør

1l	kunne assistere ved tilstandskontroll og ved utbedring av skader på betongkonstruksjoner

1m	ha kjennskap til betongpumping og bruk av støpetelt

1n	kunne finne fram til kvalitetskrav for av betongarbeider i gjeldende standard

Mål 2
Elevene skal kjenne produksjonsmetoder og utstyr som brukes til framstilling av betongvarer i en tørrstøpeprosess og kunne delta i arbeidet. Elevene skal kunne gjøre rede for de viktigste produkttypene, og kunne finne fram til hvilke krav som stilles til kvalitet og toleranse.

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kjenne til hvilke hovedtyper maskiner og utstyr som brukes i betongindustrien til betong-	vareproduksjon med tørrstøpeprosesser 

2b	kunne forklare de viktigste prinsippene for justering, vedlikehold og bruk av maskiner og 	utstyr som transportbånd, doseringsanlegg, blandemaskiner, vibratorer, maskiner for 	vareproduksjon, rørproduksjon, ekstruderingsmaskiner, roboter og automater

2c	kunne delta i utstøping og komprimering av forskjellige produkter med betong levert fra 	blandeverket

2d	kunne foreta korrekt overflatebehandling

2e	kunne forklare hvordan de skal behandle produktene på en måte som sikrer gode herde-	betingelser og kunne utføre vanning og bruke membraner og folier

2f	kunne forklare hvordan huking, transport, og lagring med understøttelse av produktene 	skal foregå etter støping, og kunne foreslå tiltak for å sikre produkter og personell mot 	skader 

2g	kunne utføre flikk og etterarbeid på produkter med skader, vurdere skadeårsak og foreslå 	tiltak for å motvirke skadene

Mål 3
Elevene skal kjenne produksjonsmetoder og utstyr som brukes til industriell fram-stilling av betongelementer og betongvarer som produseres i en bløtstøpeprosess, og kunne delta i alle ledd av produksjonen. Elevene skal kunne gjøre rede for de viktigste produkttypene, og kunne finne fram til hvilke krav som stilles til kvalitet og toleranse.

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kjenne til hvilke hovedtyper maskiner og utstyr som brukes i betongindustrien til betong-	vareproduksjon med bløtstøpeprosesser 

3b	kjenne til de viktigste prinsippene for justering, vedlikehold og bruk av maskiner og 	utstyr som transportbånd, doseringsanlegg, blandemaskiner, vibratorer og maskiner for 	elementproduksjon

3c	kunne delta i utstøping og komprimering av forskjellige produkter med betong levert fra 	blandeverk

3d	kunne foreta korrekt overflatebehandling med glatting og pussing

3e	kunne forklare hvordan de skal behandle produktene på en måte som sikrer gode herde-	betingelser, og kunne vanne betong og bruke membraner og folier

3f	kunne forklare hvordan huking, transport og lagring med understøttelse av produktene 	skal foregå etter støping, og foreslå tiltak for å sikre produkter og personell mot skader 

3g	kunne utføre flikk og etterarbeide på produkter med skader, vurdere skadeårsak og 	foreslå tiltak for å motvirke skadene

3h	kunne gjøre rede for spesialutførelse for fasadebetong som frilegging, bruk av matriser og 	innstøpte produkter som tegl, keramiske fliser, naturstein

3i	kunne håndtere ulike typer innstøpningsgods som skruer, bolter og hylser, plassere slike i 	samsvar med gitte mål og innenfor spesifiserte toleransegrenser

3j	kunne finne fram til kvalitetskrav i bestemmelser gitt av kontrollrådet for betong-	produkter og i gjeldende standard

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

		å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et 		læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
		å veilede, motivere og utvikle eleven
		å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningpraksis
		å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken 
		kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

		Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de 	felles mål for studieretningsfagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen, danner 	utgangspunkt for vurderingen.

		Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i 	opplæringens mål.

		Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

		Vurdering underveis.
		Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i terminkarakterer. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

3.4	Spesielle forhold

For betongfagene er kvalitetskravene angitt i gjeldende standard.

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vedlegg 1

1.1	Fag- og timefordeling i vidergående kurs I betongfag

Felles allmenne fag

Årstimer

(gjennomsnitt 
 uketimer)

Norsk | 75 | 2
Engelsk | 75 | 2
Samfunnslære | 75 | 2
Kroppsøving | 75 | 2
Studieretningsfag | |
Bransjelære, vernearbeid og stillasbygging | 112 | 3
Tegningslesing | 112 | 3
Grunnarbeid | 75 | 2
Forskaling | 187 | 5
Armering | 152 | 4
Betongkunnskap | 112 | 3
Betongarbeid | 187 | 5
Valgfag | 75 | 2
Til sammen | 1309 | 35

Departementet vil komme tilbake til prosentvis fordeling mellom teori og praksis.

1.2	Moduler i videreågende kurs I betongfag
Fag | Moduler | Årstimer | (gjennomsnitt uketimer)
Bransjelære, vernearbeid og stillasbygging | Modul 1:	Alle mål i faget. | 112 | 3
Tegningslesing | Modul 2: 	Alle mål i faget. | 112 | 3
Grunnarbeid | Modul 3: 	Alle mål i faget. | 75 | 2
Forskaling | Modul 4: 	Alle mål i faget. | 187 | 5
Armering | Modul 5: 	Alle mål i faget. | 152 | 4
Betongkunnskap | Modul 6: 	Alle mål i faget. | 112 | 3
Betongarbeid | Modul 7: 	Alle mål i faget. | 187 | 5

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.
Vedlegg 2

Vurdering i videregående kurs I betongfag.

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakterer i alle fag.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakterene.

Eksamen

A. 	Generelle prinsipper:

1.	Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.

2.	Alle studieretningsfag og de avsluttende allmenne fag kan trekkes ut som eksamensfag.

3.	Dersom en elev trekkes ut i flere enkeltfag, skal normalt ett være et allmennfag.

4.	Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig prøve.

5.	Eksamensoppgaven skal som hovedregel utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

6.	Eksamen sensureres lokalt i samsvar med sentrale retningslinjer.

7.	Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt 	av departementet.

B. 	Eksamen på videregående kurs I betongfag:

	Studieretningsfag:	Alle elevene skal opp til en tverrfaglig eksamen der studieretnings-		fagene inngår.  
		Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.
	
	Allmennfag:	Elevene kan trekkes ut til eksamen i de avsluttende felles allmenne 		fag.

	Eksamensform:	I studieretningsfag: skriftlig.
		I felles allmenne fag: se den enkelte læreplan.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.