Title: Læreplan VGO Reklame
Last saved by: kak

7

Læreplan for videregående opplæring

Reklame

Studieretningsfag i studieretning for allmenne, økonomiske og administrative fag

Oslo, august 1996
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring. Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfaget reklame i studieretning for allmenne, økonomiske og administrative fag.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte deler bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for de enkelte utdanningsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 23. august 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Reklame i videregående opplæring	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for studieretningsfaget reklame	3
2.2	Reklame I	4
2.3	Reklame II	6
Kapittel 3:	Vurdering	8
3.1	Hvorfor vurdering?	8
3.2	Hva skal vurderes?	8
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	8
3.4	Spesielle forhold	9
Vedlegg 1
Fag- og timefordeling i reklame og utstilling I og II	10
Vedlegg 2
Vurdering i reklame	11

Kapittel 1:		Generell informasjon

1.1	Innledning

Kjente utsagn som; "Et lite stykke Norge", "Vasker hvitere", "Som skapt for å dele", "Brusen som ikke hjelper mot annet enn tørsten", "Easy living" og "The choice of a new generation" er alle slagord fra reklamekampanjer. Mer eller mindre ubevisst blir vi hele dagen påvirket av bilder, symboler, slagord og musikk fra radio, TV, aviser, ukeblader, vindusutstillinger og annen utereklame, internett, telefonen og postkassereklame. Totalt sett produseres og formidles det reklame i Norge for ca. 13 milliarder kroner (1996) i året.

Reklamens betydning og påvirkningskraft i samfunnet er stadig økende. Reklametiltak kan iverk-settes på svært kort tid i dagens teknologiske samfunn. En avisannonse, som for få år siden tok flere uker å produsere, kan i dag lages og sendes digitalt til avisen i løpet av få timer. På denne måten kan reklamen være aktuell og dra nytte av begivenheter i nyhetsbildet. Reklame lages ikke bare for å fremme salget av produkter, men også for å formidle politiske budskaper, rekruttere medlemmer, endre holdninger og levevaner i samfunnet eller skaffe penger til veldedige organi-sasjoner. Derfor blir kunnskapen om hvordan reklame fungerer viktig for de fleste elever uansett hvilken yrkesretning man senere velger.

Bakom reklamen ligger forskning på forbrukeratferd, kunnskaper om markedsforhold og mål-grupper, markedets størrelse og utvikling, konkurrenter, distribusjonskanaler, markedsstrategier og forskjellige virkemidler. Reklamen er integrert i et overordnet markedsføringsprogram og starter alltid med en analyse av markedssituasjonen og de tilhørende markedsmål, markeds-strategier og virkemidler. Opplæringen i reklame har som mål å gi innsikt i disse forholdene samt oppøve den kritiske vurderingsevnen til reklame og andre former for kommunikasjon. Det er også et mål å oppøve en samfunnsbevisst holdning til områdene miljø, likestilling, etikk og moral i reklame. Opplæringen bør være problem-orientert, og legge til rette for oppøving av evnen til problemløsning. Det er viktig å ha en forståelse for hele prosessen og kunne enkle prinsipper for utarbeidelse av reklame. For å beskytte forbrukeren mot urimelig påvirkning har myndighetene innført en rekke lover og regler som trekker opp grensene for hva som er tillatt i reklame. Den som har deltatt i opplæring i faget skal kjenne til de lover og regler som gjelder, og ha kunnskaper om forbrukerapparatet som håndhever lovene. Den bedriftsrettete reklamen, som den alminnelige forbuker ikke ser, er også tema som elevene skaffer seg innsikt i.

Yrkesmuligheter innenfor reklamefaget er eksempelvis konsulent, tekstforfatter eller art director i et reklamebyrå, vindusdekoratør, markedsansvarlig i forskjellige bedrifter eller organisasjoner eller annonseselger i media. Dessuten er kunnskapen om reklame en svært viktig ballast for næringslivsledere, da bedriftens profil i hovedsak skapes av den reklame de gjør bruk av. 

1.2	Reklame i videregående opplæring

Reklame I og II er et studieretningsfag i studieretning for allmenne, økonomiske og administrative fag. 

Studieretningsfaget er inndelt i reklame I og reklame II og har totalt 299 årstimer. Reklame I har 112 årstimer, og tilbys normalt på videregående kurs I (VKI) og reklame II har 187 timer og tilbys normalt på videregående kurs II (VKII). Reklame II bygger på reklame I. 

Kapittel 2:		Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for studieretningsfaget reklame

Elevene skal

	ha kjennskap til reklamens plass i markedsføringen

	ha kunnskap om kommunikasjonsplanlegging og strategi

	kunne søke, vurdere og velge relevant informasjon

	ha kjennskap til virkemidler i reklame

	ha kunnskap om lover, forskrifter og regler som gjelder for markedsføring og reklame

	kunne vurdere reklame

	ha en helhetlig forståelse av prosessen fra idé til ferdig produkt

	kunne planlegge, tilrettelegge og utføre enkle praktiske arbeidsoppgaver innen reklame

	kjenne til reklamens historie og plass i samfunnet, både nasjonalt og internasjonalt

	vise arbeidsdisiplin, selvstendighet og kritisk vurderingsevne og kunne ta ansvar for egen læring

	kunne samarbeide med andre

	kunne bruke tilgjengelig informasjonsteknologi

	kunne vise en atferd som fremmer likestilling og likeverd mellom mennesker

	forstå betydningen av riktig ressursbruk og vise miljøhensyn

2.2	Reklame I

Mål 1
Elevene skal kjenne til reklamens påvirkningskraft

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kjenne til reklamens historiske utvikling

1b	oppøve kritisk vurderingsevne til reklame og kommunikasjon

1c	være bevisst reklamens muligheter og ansvar i miljø- og likestillingssammenheng

Mål 2
Elevene skal kunne arbeide kreativt med gitte problemstillinger og kunne begrunne en idé

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne formulere en problemstilling

2b	kunne forstå en kreativ prosess og kunne bruke kreative teknikker i arbeidet

2c	kunne formulere og visualisere en reklameidé

Mål 3
Elevene skal ha kunnskaper om prinsipper for utarbeidelse av reklame

Hovedmomente
Elevene skal

3a	kjenne til grunnleggende prinsipper for persepsjon, komposisjon og semiotikk

3b	kjenne til ulike aktuelle fargesystemer, prinsipper for fargeblanding og kunne bruke grunnleggende fagterminologi

3c	kjenne til fargenes psykologiske virkning

3d	kjenne til hvordan f.eks. lys, lyd, lukt, form og farge virker på det totale sanseinntrykket

3e	ha kjennskap til de viktigste skriftkategoriene og forklare hvordan form og funksjon kan påvirke valg av skrift

3f	ha kjennskap til optiske virkninger ved utarbeidelse av skrift

3g	kunne lage en enkel utstilling basert på en integrert kommunikasjonsstrategi

3h	kjenne til hvilke konsekvenser helseskadelige produkter kan ha på miljø og kunne ta hensyn til dette i arbeidet

Mål 4
Elevene skal kunne vurdere ulike kommunikasjonskanaler og kjenne til aktuelt lovverk

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	ha kunnskaper om ulike kommunikasjonskanaler og kunne vurdere de ulike kanalenes styrke og svakhet

4b	velge en av kanalene og forklare prosessen fra idé til ferdig produkt og kjenne til aktuelt lovverk

2.3	Reklame II

Mål 1
Elevene skal kunne planlegge, utvikle og gjennomføre en enkel forbrukerrettet reklamekampanje og kunne vurdere kampanjer på en faglig forsvarlig måte

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne innhente og analysere relevant informasjon i forhold til valgt problemstilling

1b	kunne utarbeide mål for kommunikasjon og strategi

1c	kunne formulere et budskap i forhold til målgruppe og kunne arbeide med idéutvikling i forhold til dette

1d	oppøve evnen til å lese bevegelige og stille bilder

1e	kjenne til ulik bruk av symboler og kjennetegn i profileringsarbeid og merkevarebygging

1f	ha kjennskap til utvikling av en hel kampanje og kunne løse praktiske deloppgaver i forbindelse med en kampanje

1g	kunne begrunne egne kampanjeforslag og kunne vurdere egne og andres arbeid på en konstruktiv måte

1h	kjenne til og kunne vurdere ulike sjangre innen massekommunikasjon

1i	kunne vurdere bruk av materiell i forhold til formål og økonomi

1j	kunne forklare ønsket etterlatt inntrykk og kjenne til grunnleggende metoder for måling dette 

Mål 2
Elevene skal ha kunnskaper om forskjellen på bedriftsrettet og forbrukerrettet reklame

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kjenne til ulike kanalvalg for bedriftsrettet reklame

2b	kjenne til ulike former for språk og koder i bedriftsrettet reklame

2c	kjenne til metoder for massekommunikasjon og dialog

Mål 3
Elevene skal ha kunnskaper om forbrukerapparatet og kjenne til lover og regler innen reklame

Hovedmomenter
Elevene skal 

3a	kjenne til forbrukerpolitikkens mål og forbrukerlovgivningen

3b	kjenne til aktuelle ulike håndhevingsorganer

3c	kjenne til lover og forskrifter knyttet til opphavsrett

3d	kjenne til kringkastingsloven

3e	kjenne til lover som gjelder for tobakk-, alkohol- og legemiddelreklame

3f	ha kunnskaper om de mest sentrale bestemmelsene i varemerkeloven, fellesmerkeloven og firmaloven

3g	kjenne til aktuelle bestemmelser i konkurranselovgivningen

3h	ha kunnskaper om markedsføringsloven

3i	kjenne til reklamebransjens etikkregler 

Kapittel 3:		Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle eleven
	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen og i kapittel 2 i denne læreplanen, danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakter. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i dokumentert 
resultat av avsluttende eksamen.

3.4	Spesielle forhold 

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. Så langt det er mulig bør minst ett prosjektarbeid være tverrfaglig.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vedlegg 1

Fag- og timefordeling i reklame og utstilling I og II

Studieretningsfag | Moduler | Innhold | Årstimer | (gjennomsnitt uketimer)

Reklame I

Modul 1:

Kapittel 2.2
Mål 1, 3, 4 og 5.

75

2

| Modul 2: | Kapittel 2.2 Mål 2 og 6. | 38 | 1

Reklame II

Modul 3:

Kapittel 2.3
Mål 1, 2, 3 og 4.

187

5

Det obligatoriske studieretningsfaget reklame på VKI butikkfaget dekkes av modul 1 og utgjør 75 årstimer.

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert med 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimert løp). For grupper eller enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

Vedlegg 2

Vurdering i reklame

Standpunktkarakter

Det gis en standpunktkarakter i reklame I og en i reklame II.
Vurdering av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakteren.

Eksamen

Reklame I:	Elevene kan trekkes ut til en praktisk/muntlig eksamen.
	Eksamensoppgaver utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

Reklame II:	Elevene kan trekkes ut til en praktisk/skriftlig eller 	praktisk/muntlig prøve til eksamen.
	Eksamensoppgaver utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen etter retningslinjer gitt av departementet.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv 
godkjent av departementet.