Læreplan for videregående opplæring

Regnskap

Studieretningsfag i studieretning for allmenne, økonomiske og administrative fag

Oslo, november 1994
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfaget regnskap i studieretning for allmenne, økonomiske og administrative fag.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte læreplaner bli satt sammen 
til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og
i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som
overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger.
Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 30. november 1994.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1		Innledning	1
1.2		Studieretningsfaget regnskap i studieretning for allmenne, økonomiske 
		og administrative fag	2

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1		Felles mål for studieretningsfaget/modulene	3
2.2		Regnskap I	4
2.3		Regnskap II	5
2.4		Regnskap III	7

Kapittel 3:	Vurdering	9
3.1		Hvorfor vurdering?	9
3.2		Hva skal vurderes?	9
3.3		Hvordan skal vurderingen skje?	9
3.4		Spesielle forhold	10

Vedlegg 1
1.1		Fag- og timefordeling i studieretningsfaget regnskap	11

Vedlegg 2
Vurderingsordninger i faget regnskap	12

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Fagfeltet regnskap har lange tradisjoner. Det regnskapssystem vi i dag kjenner som det dobb-elte bokholderi, har sin opprinnelse i Italia omkring 1300-1400-tallet. I 1994 kan vi feire 500-års jubileum for den første trykte lærebok i bokføring skrevet av den italienske fransiskaner-munken og matematikeren Luca Pacioli.

Regnskapet ble ikke oppfunnet av noen enkeltperson, men oppsto og har gjennom tidene ut-viklet seg i takt med de forretningsdrivendes behov for informasjon og styring med den øko-nomiske virksomheten. Siden gruppen av regnskapsbrukere er stor og uensartet og den enkeltes informasjonsbehov vil variere fra situasjon til situasjon, vil også kravene til informa-sjonsinnholdet i regnskapet være mangesidig og under stadig utvikling.

Regnskapet er et system for registrering av økonomiske data, for måling av resultatet av øko-nomisk aktivitet og for presentasjon og kommunikasjon av informasjon. Regnskapssystemet er det viktigste kvantitative informasjonssystem i nesten alle organisasjoner. Både beslutninger innad i organisasjonen og vurderinger organisasjonenes eksterne parter gjør, baserer seg i stor utstrekning på regnskapet som informasjonskilde. Kvalitetsnivået til regnskapet har vidtrekk-ende konsekvenser for verdiskapningen og den økonomiske velferden.

Det er vanlig å inndele regnskapfaget i finansregnskap og driftsregnskap. Denne todelingen henspeiler på at finansregnskapet (eksternregnskapet) primært tar sikte på å tjene informa-sjonsbehovene til brukergrupper som ikke direkte deltar i den daglige driften av foretaket som f.eks. eierne, kreditorene og offentlige myndigheter. Driftsregnskapet (internregnskapet) tar sikte på å forsyne foretaksledelsen med informasjon for planlegging og kontroll, og er det sentrale verktøyet i foretakets økonomistyring.

Hovedformålene med å utarbeide finansregnskapet er å kontrollere ledelsens forvaltning av foretakets ressurser og å gi informasjon til eksterne brukergrupper. Informasjonen er av be-tydning for deres beslutninger, spesielt for deres bedømmelse av foretakets fremtidige inntjen-ingsevne. For disse to formålene avlegges det periodiske rapporter om resultatet av den økonomiske aktiviteten i foretaket. For å måle resultatet i en periode brukes prinsipper og regler som i praksis er til hjelp for å fastsette periodens inntekter og kostnader. Siden en rekke brukergrupper baserer sine beslutninger på informasjonen i regnskapet, har regnskapsrappor-teringen en viktig informasjonsetisk side. Revisor har til oppgave å kontrollere informasjons-innholdet i regnskapet. I Norge har vi også en regnskapslovgivning som regulerer viktige sider ved regnskapsrapporteringen.

Driftsregnskapet har til hovedoppgave å fremskaffe informasjon til bruk for foretakets øko-nomistyring, både når det gjelder planlegging og kontroll av rutinepregete oppgaver og ved ikke-rutinemessige avgjørelser og til formulering av større strategier og planer. Helt sentralt i driftsregnskapet står beregning av kostnader forbundet med foretakets varer og tjenester. 

Produktkalkyler nyttes både til fastsettelse av salgspris, verdsettelse av beholdninger og til resultatberegninger.

Behovene for informasjon til planlegging og kontroll vil variere fra foretak til foretak ut fra hvilke oppgaver som skal løses. Det er ikke gratis å identifisere, måle, innhente, analysere, bearbeide, tolke og kommunisere informasjon. Utformingen og valg av driftsregnskapet vil være basert på kostnads/nytte-analyser. Behovet for fleksible regnskapsrapporter vil stå sentralt ved drift av dagens virksonheter.

1.2	Studieretningsfaget regnskap i studieretning for allmenne,	økonomiske og administrative fag

Regnskap I, II og III består av:

	eksternregnskap 1
	eksternregnskap 2
	økonomistyring

Hvert av fagene er på gjennomsnittlig 5 uketimer.
Eksternregnskap 2 bygger på eksternregnskap 1. 
Økonomistyring bygger på eksternregnskap 1 og 2.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for studieretningsfaget/modulene

Elevene skal

	kjenne til og kunne bruke sentrale bestemmelser i lover, forskrifter og regnskaps-standarder for regnskapsføring

	kunne føre og avslutte et eksternt regnskap manuelt og ved hjelp av informasjons-teknologi 

	ha kjennskap til kravene til årsoppgjør og kunne sette opp dette med grunnlag i lover og forskrifter

	kunne fylle ut sentrale ligningsoppgaver

	kjenne til nytten av økonomisk planlegging og kunne budsjettere

	kunne kontrollere at bedriftens ressurser blir forvaltet i overensstemmelse med instruks og gjeldende lover og regler og at bedriftens økonomiske ressurser blir forvaltet på en forsvarlig måte og i samsvar med planer og budsjetter

	kunne forklare hensikten med det interne regnskap, sette opp driftsregnskap og benytte data for analyser, styring og kontroll 

	kunne utarbeide resultat-, likviditet- og balansebudsjetter for handels-, tjeneste- og produksjonsbedrifter

	ha kunnskaper om  fagområdets etiske prinsipper og kunne etterleve disse i praktisk arbeid

	ha skaffet seg oversikt over hovedtrekkene i skattereglene og kunne anvende sentrale skatteregler i praktiske oppgaver

	kunne benytte informasjonsteknologi til planlegging, registrering, analyser, kontroll og vurdering av økonomiske styringsdata

	ha lært seg, alene og sammen med andre, å anvende hensiktsmessige arbeidsmetoder for å komme frem til gode faglige løsninger 

	ha skaffet seg innsikt i hvordan ulike miljømessige forhold får innvirkning på planlegging og ressursbruk i bedriften

	   ta ansvar for egen læring

2.2	Regnskap I, eksternregnskap 1

Mål 1 Regnskapsregler og normer
Elevene skal kunne det lovmessige grunnlag for regnskapsføring og regnskapsavslutning. De skal kunne bruke aktuelle standarder og ha gjort seg kjent med fagetiske normer

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne bruke de viktigste bestemmelsene for bilagsregistrering og regnskapsavslutning, lønns- og avgiftsberegning og skattetrekk

1b	kjenne til og kunne bruke de mest sentrale regnskapsstandarder

1c	være kjent med fagområdets etiske normer og ha kunnskaper om betydningen av nøyaktighet og etterrettelighet

Mål 2 Registrering, kontroll og avslutning
Elevene skal ved hjelp av praktiske oppgaver skaffe seg grunnleggende regnskaps-forståelse og innsikt i regnskapets betydning som informasjonskilde og beslutnings-grunnlag

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne beherske grunnleggende regnskapsprinsipper, kontobruk og begreper

2b	kjenne til og kunne bruke sentrale dokumenter i regnskapsarbeidet

2c	ha kunnskap om hvordan en standard kontoplan er bygget opp og kunne bruke en kontoplan i planleggingen og gjennomføringen av regnskapsarbeidet

2d	ha kunnskaper om kravene til registreringsdokumentasjon og kunne organisere bilags-behandlingen mht. klargjøring for registrering

2e	kunne registrere bilag for de vanligste forretningstilfellene i en handelsbedrift, både manuelt og i et IT-system

2f	ha kunnskap om betydningen av kontrollfunksjonen, kunne utføre de mest vanlige kontrollfunksjoner i regnskapsarbeidet, kunne ta ut og bruke sentrale kontrollister i et IT-system

2g	kunne foreta periodiske regnskapsavslutninger og årsoppgjør både manuelt og i et IT-basert regnskapssystem

2h	kjenne til rapportmulighetene i regnskapssystemet

2i	kunne beregne sentrale nøkkeltall med utgangspunkt i resultatregnskapet og kunne vurdere disse mot gitte mål

2j	selvstendig og i samarbeid med andre kunne løse ulike problemorienterte oppgaver knyttet til utvalg av regnskapsdokumentasjon

Mål 3	Lønn og faktura
Elevene skal kunne benytte enkle IT-systemer for fakturering og lønnsarbeid og kunne utføre arbeidet nøyaktig

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	ha kunnskaper om de mest vanlige lønnsarter, om trekk i lønn og oppgaveplikt

3b	kunne beregne lønn, forberede for registrering, og registrere lønnsbilag i lønnssystemet 

3c	kunne ta ut data for ulike offentlige oppgaver  og kunne registrere lønnsdataene i regnskapssystemet

3d	ha kunnskaper om avgifter på arbeidskraft og kunne beregne avgifter, fylle ut bilag og registrere disse i regnskapssystemet

3e	kunne benytte enkle faktureringssystemer og kunne registrere fakturaene i regnskaps-systemet

2.3	Regnskap II, eksternregnskap 2

Mål 4 Lover, regler og standarder
Elevene skal kunne bruke sentrale lover, forskrifter og regler som styrer regnskapets innhold og utforming og være kjent med etiske normer for fagområdet

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kunne benytte sentrale lover, regler og forskrifter for regnskapsføring og -avslutning og for skatteberegning og -betaling

4b	ha kjennskap til regler for god regnskapsskikk, regnskapsstandarder og etiske regler for fagområdet, og kunne bruke dem i praksis

Mål 5  Årsoppgjør
Elevene skal kunne gjennomføre årsoppgjør og kunne benytte data fra regnskapet til analyser og kontroll mot gitte mål

Hovedmomenter
Elevene skal

5a	kunne avslutte regnskapet tabellarisk og i et IT-system for ulike selskapstyper

5b	kunne anvende regnskapsreglenes vurderingsprinsipper

5c	kjenne til og kunne bruke de viktigste vurderingsprinsippene i skattereglene

5d	kunne beregne skattepliktig resultat i næring og kunne fylle ut de mest vanlige lignings-dokumenter i forbindelse med årsoppgjøret, både manuelt og IT-basert

5e	kunne utarbeide sentrale noter og kontantstrømanalyse for utdyping av resultatregnskapet og balansen 

5f	ha kunnskaper om lovens krav til årsberetning

5g	kunne gjøre rede for revisors oppgaver

5h	kunne drøfte konsekvenser ved brudd på god regnskapsskikk

Mål 6 Analyse og vurdering
Elevene skal ha kunnskap om hvordan resultatregnskap, balanse og noter kan tjene som grunnlag for analyse, kontroll og vurdering mot gitte mål for avkastning, betalingsevne og finansiering. Elevene skal kunne foreta slik analyse, kontroll og vurdering

Hovedmomenter
Elevene skal

6a	kunne gruppere og korrigere regnskapsdata for analyse og kontroll

6b	kunne beregne og analysere nøkkeltall og vurdere disse mot gitte normer og måltall for bedrift eller bransje

6c	kunne benytte IT-basert analyseverktøy i arbeidet med praktiske oppgaver

2.4	Regnskap III, økonomistyring

Mål 7  Driftregnskap; styring og kontroll
Elevene skal kunne utforme og sette opp driftsregnskapet for ulike bedriftstyper og kunne foreta lønnsomhetsberegninger, kontroll og vurderinger

Hovedmomenter
Elevene skal

7a	ha kunnskap om og kunne gjøre rede for formålet med driftsregnskapet, verdikretsløpet i ulike bedrifter, sammenhengen mellom utgift og kostnad og ulike kostnadsarter og deres forskjellige beregningsgrunnlag  

7b	kunne utarbeide driftsregnskap etter selvkost- og bidragsmetoden for ulike bedriftstyper og kunne benytte driftsregnskapet til å vurdere kostnadsfordelingen og kostnads-forbruket 

7c	ha kjennskap til ulike metoder for kalkulasjon og resultatberegning og kunne gjennom-føre for- og etterkalkulasjon ut fra ulike metoder 

7d	kunne foreta avstemming mellom drifts- og finansregnskap (eksternregnskap) og gjøre rede for forskjellene

7e	kunne benytte et IT-basert regnskapssystem for å fordele inntekter og kostnader på prosjekter og/eller avdelinger 

7f	kjenne til innholdet i begrepet "miljørevisjon" ("environmental auditing") og kunne gjøre rede for hvordan miljøhensyn kan få betydning for valg av og bruk av ressurser 

7g 	kjenne til hvordan bedrifter kan utforme et styrings- og kontrollsystem som fokuserer på minimalisering av interne og eksterne miljøpåvirkninger

7h	kunne benytte IT-baserte systemer og /eller modeller for å effektivisere arbeidet med større, problembaserte oppgaver

Mål  8  Budsjettering, investering og finansiering
Elevene skal kunne gjøre rede for hensikten med og innholdet i ulike bedrifters økonomiske planlegging og kunne utarbeide budsjetter. Elevene skal kunne benytte ulike metoder for prosjektvurdering, og de skal kunne foreslå prosjektfinansiering

Hovedmomenter
Elevene skal

8a	være kjent med hvordan bedrifter planlegger sin virksomhet på lang og kort sikt og på ulike nivåer

8b	kunne gjøre rede for hovedformålet med budsjettet, hvordan det kan tjene som et styringsverktøy for ledelsen og ulike måter å organisere budsjettarbeidet på

8c	kunne utarbeide budsjetter for ulike bedriftstyper

8d	kunne sette opp og gjennomføre en budsjettkontroll mot løpende regnskapsdata og kunne beregne og analysere avvik i forhold til gitte mål og foreslå tiltak 

8e	kunne beregne budsjettert kontantstrøm for ulike investeringsprosjekter, beregne og vurdere prosjektlønnsomheten før og etter skatt ved hjelp av nøyaktige metoder og kunne beregne den økonomiske levetiden for ulike typer av prosjekter

8f	kjenne til ulike finanieringskilder, kunne beregne finanskostnader og foreslå finansiering av gitte prosjekter

8g	kunne benytte IT-baserte budsjetterings- og investeringsanalysesystemer for å effektivisere løsningen av større, problemorienterte oppgaver og for å kunne simulere mht. usikkerhet i budsjettgrunnlaget

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

		å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et 		læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
		å veilede, motivere og utvikle eleven
		å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningpraksis
		å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken 
		kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

		Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de 	felles mål for studieretningsfagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen, danner 	utgangspunkt for vurderingen.

		Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i 	opplæringens mål.

		Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

		Vurdering underveis.
		Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakterer. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

3.4	Spesielle forhold

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vedlegg 1

1.1	Fag- og timefordeling i studieretningsfaget regnskap

Fag
	Årstimer
	(gjennomsnitt uketimer)	
Regnskap I:
Eksternregnskap 1	187	5	
Regnskap II:
Eksternregnskap 2	187	5	
Regnskap III:
Økonomistyring	187	5	

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller 	enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

Vedlegg 2

Vurderingsordninger i faget regnskap.

Standpunktkarakterer

Det gis en standpunktkarakter i hvert fag.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakterene.

Eksamen

Elevene kan trekkes ut til eksamen i faget.

Regnskap I:		Elevene kan trekkes ut til skriftlig eksamen.
			Eksamensoppgaven utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

Regnskap II:		Elevene kan trekkes ut til skriftlig eksamen.
			Eksamensoppgaven utarbeides sentralt.

Regnskap III:		Elevene kan trekkes ut til skriftlig eksamen.
			Eksamensoppgaven utarbeides sentralt.

Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen etter retningslinjer gitt av departementet.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.