Title: Læreplan VGO Drama
Last saved by: kak

Læreplan for videregående opplæring

Drama

Studieretningsfag i studieretning for allmenne, økonomiske og administrative fag

Oslo, mai 1997
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

•	lov om videregående opplæring
•	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring. Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene Drama AA I og Drama AA II i studieretning for allmenne, økonomiske og administrative fag.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte deler bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for de enkelte utdanningsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 20. mai 1997.

Innhold

Kapittel 1: 	Generell informasjon	
1.1 	Innledning	
1.2 	Drama i videregående opplæring	
Kapittel 2: 	Mål og hovedmomenter	
2.1 	Felles mål for studieretningsfaget drama	
2.2 	Drama AA I	
2.3 	Drama AA II	
Kapittel 3: 	Vurdering	
3.1 	Hvorfor vurdering?	
3.2 	Hva skal vurderes?	
3.3 	Hvordan skal vurderingen skje?	
3.4 	Spesielle forhold	
Vedlegg 1
Fag- og timefordeling i drama AAI og AAII	
Vedlegg 2
Vurdering i drama AA I og AA II	

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Faget drama er et estetisk fag med røtter i teaterkunsten. Faget henter mange av sine arbeids- og uttrykksformer fra teateret. Dramafaget har også, med sin vektlegging av personlighetsutvikling og erkjennelse, hentet inspirasjon og arbeidsmetoder fra psykologi og reformpedagogikk.

Drama inneholder både praktiske og teoretiske disipliner som er nært knyttet til hverandre. Tradisjonelt har dramafaget hatt to funksjoner, som kunstfag og som pedagogisk metode.

I Norge har tilbudet om drama i videregående skole eksistert siden 1969 da Hartvig Nissen gymnas i Oslo startet sin dramalinje. Fra 1970 ble faget tilbudt som valgfag og som linjefag ved reformgymnasene. Siden slutten av 70-tallet har noen skoler også tilbudt drama som studieretningsfag.

Opplæringen i drama gir kunnskaper om kulturarven, teateret og dramatikkens historie og byr på muligheter til å oppleve, analysere og vurdere teater fra ulike perioder. Arbeid med drama utvikler formidlingsevne, ekspressive og kommunikative ferdigheter. Samtidig utvikles evnen til å bruke fantasi og kreativitet og til å skape en form av et mangfoldig stoff sammen med andre.

Drama innbyr til tverrfaglig samarbeid både med andre kunstfag, med felles allmenne fag og studieretningsfag. Kjernen i drama og teater er arbeidet med roller og fiksjoner. Dette innbyr til fordypning i ulike typer tema og aktuelle samfunnsspørsmål, i historie så vel som i myter og ritualer. 

Opplæring innenfor drama gir mulighet for å utvikle kritisk sans og bli en kvalifisert bruker av kunstartene. Gjennom opplæring i drama forløses talent og kreativitet innen teater, noe som også har overføringsverdi til andre medier.

1.2	Drama i videregående opplæring

Drama er et studieretningsfag i studieretning for allmenne, økonomiske og administrative fag (AA). 

Studieretningsfaget er inndelt i drama AA I og drama AA II og har totalt 299 årstimer. Drama AA I har 112 årstimer (gjennomsnittlig 3 uketimer), og tilbys normalt på videregående kurs I og drama AA II har 187 timer (gjennomsnittlig 5 uketimer) tilbys normalt på videregående kurs II. Drama AA II bygger på drama AA I.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for studieretningsfaget drama

Elevene skal

•	utvikle fantasi og kreativitet i arbeidet med dramatiske uttrykksformer

•	kunne bruke dramatiske uttrykksformer som kilde til opplevelse

•	utvikle ekspressive og kommunikative ferdigheter

•	kunne vise evne til selvdisiplin, orden, konsentrasjon og utholdenhet i forhold til eget dramatisk arbeid

•	kunne ta ansvar for egen og andres utvikling

•	utvikle evne til opplevelse og erkjennelse

•	vise en holdning som fremmer likeverd og likestilling

•	kunne analysere og vurdere eget og andres dramatiske arbeid

•	kunne arbeide selvstendig og vise evne og vilje til samarbeid, også på tvers av faggrenser

•	kunne vurdere etiske problemstillinger som har relevans for faget

•	ha kjennskap til teatrets historie og funksjon i samfunnet, nasjonalt og internasjonalt

•	kunne reflektere over dramafagets allmenndannende funksjon

•	kunne bruke tilgjengelig informasjonsteknologi i faglig sammenheng

2.2	Drama AA I

Mål 1
Elevene skal ha innsikt i ensemblekunstens betydning for dramatisk arbeid

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne samarbeide i små og store grupper

1b	vise inntrykksvarhet og lydhørhet overfor medspilleres faglige utspill og overfor ytre stimuli og indre impulser

1c	kunne bidra til å utvikle gjensidig respekt og trygghet i gruppen

1d	kunne vise evne til å gi innspill og utfolde seg i en gruppe

Mål 2
Elevene skal kunne bruke elementære improvisasjonsteknikker i skapende dramatisk virksomhet

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	mestre grunnleggende oppvarmingsøvelser

2b	kunne bruke kroppen ekspressivt

2c	kunne bruke stemmen på en ekspressiv måte

2d	vise evne til spontanitet

2e	beherske elementære improvisasjonsteknikker som f.eks improvisasjon med utgangspunkt i ulike impulser fra sanser, ord/setninger, musikk/lyd, dans/bevegelse, bilder, rollekort, skjult informasjon, skulpturtrening

2f	kunne strukturere og fastlegge en improvisasjon til et fast arrangement med en delvis bundet tekst

2g	kunne tolke og formgi en tekst og kunne formidle et budskap

2h	kunne formgi ett tema av etisk, psykologisk eller samfunnsmessig art

2i	kunne utarbeide en "scenisk tekst" for et publikum

Mål 3
Elevene skal ha grunnleggende kunnskaper om teater

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne diskutere og tolke innholdet i en teaterforestilling eller et fjernsynsteater

3b	ha kjennskap til teatrets bruk av scenografi, lys og musikk

Mål 4
Elevene skal kunne reflektere over og dokumentere dramaarbeid

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kunne drøfte eget og andres dramaarbeid

4b	kunne utarbeide dokumentasjon som logg, rapport o.l. for eget dramaarbeid

2.3	Drama AA II

Mål 1
Elevene skal kunne produsere en enkel teateroppsetning og kunne vurdere eget og andres arbeid

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne delta aktivt i oppsetningen av ett dramatisk verk fra eldre eller nyere tid eller en oppsetning basert på selvlaget materiale

1b	kunne bruke grunnleggende øvelser og improvisasjon som verktøy i produksjons-prosessen

1c	ha grunnleggende kunnskaper om de praktiske og tekniske sidene ved teater-produksjonen, som lys, lyd, masker, scenografi, suffli og markedsføring

1d	kunne ta medansvar i en skapende prosess ved å gi og ta imot konstruktiv kritikk

Mål 2
Elevene skal ha kunnskap om den kunstneriske prossessen knyttet til en teateroppsetning

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kjenne de viktigste sentrale begrep innen drama og teater 

2b	kunne drøfte valg og arbeidsprosess i eget dramatisk formingsarbeid

2c	kunne reflektere over gruppedynamiske erfaringer med hensyn til
	- lederskap
	- samspill
	- gruppefellesskap

Mål 3
Elevene skal ha grunnleggende kunnskaper om teaterhistorie

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	ha kjennskap til teaterhistorie fra teaterets opprinnelse til i dag

3b	kunne diskutere sammenhenger mellom teater og samfunn

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	•	å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et 		læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
	•	å veilede, motivere og utvikle eleven
	•	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	•	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken 
		kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	•	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen 
		og i kapittel 2 i denne læreplanen, danner utgangspunkt for vurderingen.

	•	Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i 	opplæringens mål.

	•	Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	•	Vurdering underveis.
	•	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakter. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i dokumentert resultat av avsluttende eksamen.

3.4	Spesielle forhold 

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. Minst ett  prosjektarbeid skal være tverrfaglig.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vedlegg 1

Fag- og timefordeling i drama AAI og AAII

Studieretningsfag | Årstimer | (gjennomsnitt uketimer)

Drama AAI
Mål 1, 2, 3 og 4.

112

3

Drama AAII
Mål 1, 2 og 3.

187

5

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert med 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimert løp). For grupper eller enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

Vedlegg 2

Vurdering i drama AA I og AA II

Standpunktkarakter

Det gis én standpunktkarakter i Drama AA I og én i Drama AA II.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakteren.

Eksamen

Drama AA I: 	Elevene trekkes ut til en praktisk/muntlig eksamen.
	Eksamensoppgaver utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

Drama AA II: 	Elevene trekkes ut til en praktisk/skriftlig eksamen.
	Eksamensoppgaver utarbeides sentralt etter sentrale retningslinjer.

Privatister:	Det skal være mulig å ta privatisteksamen i faget etter nærmere retningslinjer gitt av departementet.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.