Title: Læreplan VGO Arkivkunnskap
Last saved by: kak
Company: Utdanningsdirektoratet

9

Læreplan for videregående opplæring

Arkivkunnskap

Studieretningsfag i studieretning for allmenne, økonomiske og administrative fag

Oslo, september 1996
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring. Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfaget arkivkunnskap i studieretning for allmenne, økonomiske og administrative fag.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte deler bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for de enkelte utdanningsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 3. september 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Studieretningsfaget arkivkunnskap	1

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	2
2.1	Felles mål for studieretningsfaget arkivkunnskap	2
2.2	Arkivkunnskap	3

Kapittel 3:	Vurdering	6
3.1	Hvorfor vurdering?	6
3.2	Hva skal vurderes?	6
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	6
3.4	Spesielle forhold	7

Vedlegg 1
Fag- og timefordeling i arkivkunnskap	8

Vedlegg 2
Vurdering i arkivkunnskap	9

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Ordet arkiv er gresk og betyr rådhus. De gamle grekerne samlet sine skriftstykker i rådhusene, og gikk dit for å skaffe seg opplysninger. Dette viser at arkivering er en av de aller eldste kontorrutinene. 

Med arkiv menes en systematisk ordning og oppbevaring av dokumenter som enten har oppstått i bedriften eller kommet til bedriften utenfra.  Hovedoppgavene for et arkiv er å sørge for at informasjonen blir sikret og at dokumentet informasjonen inngår i blir registert og distribuert målrettet og presist i bedriften. Ved hjelp av registre kan arkivet dokumentere hele prosessen fra en sak oppstår fram til en avgjørelse blir tatt. Arkivet har også ansvaret for at dokumentasjonen til enhver tid er systematisert og oppbevart på en slik måte at rettssikkerheten er dokumentert og materialet er tilgjengelig for senere gjenbruk. Arkivering er dermed ikke et mål i seg selv, men en støttefunksjon for at bedriften skal nå sine mål. For dem som danner arkiver - arkivskaperne - har arkivet verdi i en tidsbegrenset periode. Arkivsaker, som har mistet sin verdi for arkivskaperne, har imidlertid stor verdi for forskere i lang tid. Da snakker vi om et evighetsperpektiv.

Det fysiske arkivet kan organiseres på flere måter. Ytterpunktene går fra at arkivsakene blir samlet og systematisert i den enkelte saksbehandlers arkivskuff til at alle arkivaliene samles på ett sted i bedriften til bruk for alle medarbeiderne. Den sterke økningen i informasjons-mengden de siste årene har dessuten medført en stor utbredelse av edb-baserte dokument, registrerings-, søke- og styringsverktøy. I små bedrifter kan arkivet være i tekstbehandlings-systemet og ligge på den enkelte saksbehandlers datamaskin og ordnet etter et enkelt system. I større bedrifter kan det være anskaffet et felles elektronisk arkivsystem som alle medarbeiderne har tilgang til via sin datamaskin. Målet er at bedriften skal kunne dokumentere sin aktivitet både i fortid og nåtid og at denne dokumentasjonen er lett tilgjengelig samtidig som den er beskyttet for uvedkommende.

Utviklingen innen informasjonsteknologien har medført endrede krav til arkivbehandling og arkivering. Sterk økning i antall dokumenter, bruk av nye edb-baserte medier og krav til effektivitet har endret arkivets arbeidsoppgaver i mange bedrifter. Endringene har bl.a. ført til et behov for kompetanse innen arkivfaget. Fra å være en mindre del av kontorfunksjonen har arkivkunnskap utviklet seg til å bli et eget fag. Fra å være en lavt ansett funksjon, vil fremtidens arkiv kunne være "den sentrale hjernen" i en bedrift, med andre ord bedriftens informasjonsbank. De aller fleste ansatte i bedriften vil ha behov for å utnytte og bruke denne informasjonsbanken. 

1.2	Studieretningsfaget arkivkunnskap

Arkivkunnskap er et studieretningsfag i studieretning for allmenne, økonomiske og administrative fag. Arkivkunnskap er et obligatorisk studieretningsfag på VKI kontorfag. Arkivkunnskap har 75 timer (gjennomsnittlig 2 uketimer).

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for studieretningsfaget arkivkunnskap

Elevene skal

	kunne se arkivet i relasjon til den enkelte medarbeiders oppgaver, kontorfunksjonen og bedriftens effektivitet og mål

	ha grunnleggende kunnskaper om arkivrutiner og kunne utføre ulike typer arkivarbeid

•	kjenne og kunne bruke grunnleggende arkivfaglig terminologi

	kunne samarbeide, vise respekt og toleranse for andres meninger og kulturer

	vise positive holdninger som skaper godt miljø og fremmer likestilling og likeverd på arbeidsplassen

	kjenne til lover, regler, standarder og avtaler som er aktuelle for arkiv, og ha kunnskaper om deres virkeområde

	kunne ta ansvar for egen læring ved å planlegge, gjennomføre og vurdere eget arbeid

	ha kunnskaper om relevante elektroniske og tekniske hjelpemidler i arkivarbeidet

	kunne rettlede andre i bruk av arkiv og arkivrutiner

	kunne yte god service til arkivets ulike brukergrupper

	ha kunnskaper om og kunne følge etiske normer som gjelder for arkivarbeid

	kunne sette arkivfunksjonens utvikling inn i et historisk og fremtidsrettet perspektiv

	kjenne fagets betydning nasjonalt og internasjonalt

2.2	Arkivkunnskap

Mål 1	Generell arkivlære
Elevene skal kjenne sentrale lover, begreper og prinsipper som gjelder for arkivarbeidet 

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne forstå hvorfor og hvordan arkiv dannes og brukes

1b	ha kjennskap til hva et arkiv er og hvordan ulike dokumenter kan deles inn i hensiktsmessige serier

1c	kunne bruke arkivfaglige begrep, kunne bruke saksbegrepet og ha kjennskap til proveniensprinsippet

1d	ha kjennskap til arkivets funksjon i informasjonsbehandling og i virksomhetsutøvelsen

1e	ha kunnskaper om arkivmyndighetenes funksjon og oppgaver

1f	ha kunnskaper om hvordan arkivansvaret kan organiseres i en bedrift

1g	ha kunnskaper om innholdet i en arkivplan

1h	ha kjennskap til arkivloven og andre aktuelle lover av betydning for arkivarbeidet

Mål 2	Postrutiner og journalføring
Elevene skal kunne kunne følge en bedrifts rutiner for journalføring og dokumentflyt

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne følge ulike dokumenters flyt gjennom bedriften

2b	forstå betydningen av å ha gode arkivrutiner

2c	kunne journalføre ulike typer dokumenter og forstå hvorfor dokumenter registreres

2d	kjenne til hvilke krav som stilles til et elektronisk registeringssystem og kunne bruke edb-journaler

Mål 3	Klassifikasjon og gjenfinning
Elevene skal ha kunnskaper om og kunne bruke ulike klassifikasjons- og gjenfinningssystemer

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne gjøre rede for systematikken og funksjonene til ulike klassifikasjons- og gjenfinningssystemer

3b	ha kjennskap til ulike arkivnøkler, og kunne klassere dokumenter etter disse

3c	kunne arkivere og gjenfinne dokumenter, manuelt og elektronisk

3f	forstå sammenhengen mellom registrering og gjenfinning av informasjon og dokumenter

Mål 4	Tilgjengelighet og sikkerhet
Elevene skal ha grunnleggende kunnskaper om innsynsrett og dokument- og informasjonssikkerhet

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	ha kjennskap til lover og regler som regulerer innsynsrett og adgangsbegrensning

4b	ha kjennskap til prinsippet om meroffentlighet

4c	forstå betydningen av personvern

4d	forstå betydningen av å sikre arkivsaker mot tyveri, brann, lys, fuktighet og andre former for skader og ødeleggelser

4e	ha kjennskap til hvilke sikkerhetskrav som stilles til ulike lagringsmedier og informasjonsbærere

Mål 5	Bevaring, arkivbegrensning og kassasjon
Elevene skal kunne prinsippene for hva som er arkivverdig og hva som er arkivuverdig. De skal kunne bruke en kassasjonsplan

Hovedmomenter
Elevene skal

5a	kjenne til hvilke prinsipper og bestemmelser som gjelder for utvelgelse og bevaring av dokumenter

5b	kunne avgjøre hvilke dokumenter som ikke skal arkiveres og hvilke som skal arkiveres og kjenne til hvor lenge de skal bevares
5c	forstå betydningen av å ha en kassasjonsplan 

Mål 6	Ordning og fjernarkiv
Elevene skal kunne klargjøre arkivsaker for overføring til fjernarkiv og eventuelt til arkivdepot

Hovedmomenter
Elevene skal

6a	ha kjennskap til og kunne følge prinsippene som gjelder for bortsetting av arkivsaker

6b	ha kjennskap til behovet og metoder for periodisering av arkivet

6c	ha kjennskap til arkivinstitusjoner med depotansvar og kunne gjøre rede for hvilke oppgaver disse har

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

		å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et 		læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
		å veilede, motivere og utvikle eleven
		å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
		å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken 
		kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

		Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen 
	    og i kapittel 2 i denne læreplanen, danner utgangspunkt for vurderingen.

		Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i 	opplæringens mål.

		Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

		Vurdering underveis.
		Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakter. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i dokumentert 
resultat av avsluttende eksamen.

3.4	Spesielle forhold 

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. Så langt det er mulig bør minst ett av prosjektarbeidene være tverrfaglig.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vedlegg 1

Fag- og timefordeling i arkivkunnskap

Studieretningsfag | Årstimer | (gjennomsnitt uketimer)
Arkivkunnskap | |
Mål 1-6 | 75 | 2

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert med 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

* Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimert løp). For grupper eller 
  enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

Vedlegg 2

Vurdering i arkivkunnskap

Standpunktkarakter

Det gis én standpunktkarakter i arkivkunnskap.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakteren.

Eksamen

Elevene kan trekkes ut til skriftlig/praktisk eller muntlig/praktisk eksamen.
Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen etter retningslinjer gitt av departementet.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.